Погоджено:						Затверджено:
Засідання педагогічної ради			Наказ 
Перегінського ліцею №1				Перегінського ліцею №1
Протокол №1 від «30» 08 2021 р.		          №___від «___» _____2021 р.
								Директор ліцею
								___________І.І.Депутович

Освітня програма 
Перегінського ліцею №1
Перегінської селищної ради

на 2021-2022 н.р.

І. ЗАГАЛЬНІ ПОЛОЖЕННЯ
Освітня програма розроблена на виконання з урахуванням:
1.	Законів України «Про освіту», «Про загальну середню освіту».
2.	Постанов Кабінету Міністрів України:
-	від 21.02.2018р. .\і87 «Про затвердження Держ. стандарту початкової освіти» (уведено в дію: з 01.09.2018р. - для їх класів: з 01.09.2019 - для 1-2 класів): зі змінами (Постанова КМУ №688 від 24.07.19р., введено в дію з 16.08.19р.)
-	від 20.04.2011р. № 462 «Про затвердження Держ. стандарту початкової загальної освіти» (втратить чинність з 01.09.2021р.);
-	від 23.11.2011р. № 1392 «Про затвердження Держ. стандарту базової та повної загальної середньої освіти» (зазначений Державний стандарт впроваджується в частині базової загальної середньої освіти з 01.09.2013 р., а в частині повної загальної середньої освіти - з 01.09. 2018 р.):
-	від 13.09.2017р. № 684 «Про затвердження Порядку ведення обліку дітей шкільного віку та учнів» (відповідно до території обслуговування, що закріплена за ЗОШ №1)
3.	Типової освітньої програми, розробленої під керівництвом О.Я. Савченко, затвердженої рішенням Колегії Міністерства освіти і науки України протокол №2/2-2 від 22.02.2018: наказ МОН за №268 від 21.03.18р.: наказ МОН № 1272 від 08.10.19р. «Про затвердження типових освітніх програм для 1-2 класів ЗЗСО»; наказ МОН № 1273 від 08.10.19р. «Про затвердження типових освітніх програм для 3-4 класів ЗЗСО».
4.	Типової освітньої програми закладів загальної середньої освіти І ступеня, затвердженої наказом МОН України від 20.04.2018р. № 407 (введено в дію: з 01.09.2018р. - для 2-4 класів: з 01.09.19р. - для 3-4 класів: з 01.09.2020р. - для 4-х класів);
5.	Типової освітньої програми закладів загальної середньої освіти II ступеня, затвердженої наказом МОН України від 20.04.2018 № 405 (введено в дію з 2018/2019н.р.);
6.	Типової освітньої програми закладів загальної середньої освіти III ступеня, затвердженої наказом МОН України від 20.04,2018 № 408 (введено в дію для 10-х класів - з 01.09.2018р., для 10-11 класів - з 01.09.2019р.); наказ МОН № 1493 від 28.11.19р. «Про внесення змін до типової освітньої програми ЗЗСО III ступеня».
7.	Типової освітньої програми закладів загальної середньої освіти III ступеня, затвердженої наказом МОН України від 20.04.2018 .№ 406 (введено в дію з 01.09.18р. - для 11-х класів, надалі - для класів вечірньої форми навчання).
8.	Наказ МОН України від 12.06.2018р. №627 "Про затвердження типової освітньої програми для спеціальних закладів загальної середньої освіти ІІ ступеня для дітей з особливими освітніми потребами».
9.	Наказ МОН України від 08.06.2018р. №609 "Про затвердження Примірного положення про команду психолого-педагогічного супроводу дитини з особливими освітніми потребами в закладі загальної середньої та дошкільної освіти” (ППСлужба).
10.	Наказ МОН України від 24.04.2017р. Хя635 "Про внесення змін до Положення про індивідуальну форму навчання в загальноосвітніх навчальних закладах" (чинний з 04.07.17р.).
11.	Порядку організації інклюзивного навчання у загальноосвітніх навчальних закладах, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 15.08.2011 №872 (зі змінами, внесеними Постановою КМУ від 09.08.2017 №558).
12.	Наказ МОН України за № 1369 від 07.01.19р. «Про затвердження Порядку проведення ДПА».
13.	Наказ МОН України від 17.03.2015р. «Про затвердження Положення про золоту медаль «За високі досягнення у навчанні» та срібну медаль «За досягнення у навчанні» (в дії з 17.04.2015р.).
14.	Лист Міністерства освіти і науки України від 22.09.2021 № 1/9-482 “Щодо методичних рекомендацій про викладання навчальних предметів у закладах загальної середньої освіти у 2021/2022 навчальному році”
15.	Наказ МОН від 30.07.2021 №868 “Про затвердження форм звітності з питань діяльності закладів загальної середньої освіти та інструкцій щодо їх заповнення”
16.	Лист МОН № 1/9-436 від 30.08.2021 «Щодо організації навчання осіб з особливими освітніми потребами у закладах загальної середньої освіти у 2021/2022 навчальному році».
17.	Лист МОН №1/9-433 від 28.08.2021 “Про окремі питання діяльності закладів загальної середньої освіти у новому 2021/2022 навчальному році”
18.	Постанова МОЗ від 06.09.2021 р. №10 “Про затвердження протиепідемічних заходів у закладах освіти на період карантину у зв’язку поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)”
19.	Постанова МОЗ від 23.08.2021 р. №8 “Про затвердження протиепідемічних заходів у закладах дошкільної освіт на період карантину у зв’язку поширенням коронавірусної хвороб (COVID-19)”
20.	Лист Міністерства освіти і науки України від17.08.2021 №1/9-414 “Про організацію освітнього процесу в закладах позашкільної освіти у 2021/2022 навчальному році”
21.	Наказ МОН від 17.08.2021 №914 “Про проведення Всеукраїнських учнівських олімпіад і турнірів з навчальних предметів у 2021/2022 навчальному році”
22.	Наказ МОН від 17.08.2021 № 913 “Про проведення Всеукраїнських учнівських Інтернет-олімпіад у 2021/2022 навчальному році”
23.	Лист ІМЗО від 11.08.2021 № 22.1/10-1775 “Методичні рекомендації щодо розвитку STEM-освіти в закладах загальної середньої та позашкільної освіти у 2021/2022 навчальному році”
24.	Лист Міністерства освіти і науки України  від 23.07.2021 № 1/10-3101 “Щодо особливостей організації навчання”
25.	Лист Міністерства освіти і науки України від 09.08.2021 № 1/9-404 “Про переліки навчальної літератури та навчальних програм, рекомендованих Міністерством освіти і науки України для використання в освітньому процесі закладів освіти у 2021/2022 навчальному році”
26.	Методичні рекомендації щодо особливостей організації освітнього процесу у першому (адаптивному) циклі / 5 класах закладів загальної середньої освіти за Державним стандартом базової середньої освіти в умовах реалізації концепції «Нова українська ліцей»
27.	Лист Міністерства освіти і науки України від 16.07.2021 № 1/9-362 “Деякі питання організації виховного процесу у 2021/2022 н. р. щодо формування в дітей та учнівської молоді ціннісних життєвих навичок”
28.	Лист Міністерства освіти і науки України від 16.07.2021 № 1/9-363 “Про пріоритетні напрями роботи психологічної служби у системі освіти у 2021/2022 н. р.”
29.	Лист Міністерства освіти і науки України від 07.07.2021 № 1/9-347/26-04/19995/2-21 “Щодо окремих питань організації харчування у 2021-2022 роках у закладах дошкільної, загальної середньої освіти”
30.	Наказ Міністерства освіти і науки України від 05.05.2021 № 498 “Деякі питання проведення у 2022 році зовнішнього незалежного оцінювання результатів навчання, здобутих на основі повної загальної середньої освіти”
31.	Наказ Міністерства освіти і науки України від 13 липня 2021 р. № 813 “Про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти”
32.	Лист Міністерства освіти і науки України від 07 липня 2021 р. № 1/9-344 «Планування роботи закладу дошкільної освіти на рік»
33.	Наказ МОЗ №2205 від 25.09.2020  “Про затвердження Санітарного регламенту для закладів загальної середньої освіти”
34.	Наказ МОН від 8 вересня 2020 року №1115 і зареєстровано в Міністерстві юстиції 28 вересня 2020 року за №941/35224 “Деякі питання організації дистанційного навчання”

Освітня програма визначає:
•	форми здобуття освіти та рівні освіти; режим роботи;
•	вимоги до осіб, які можуть розпочинати здобуття освіти;
•	загальний обсяг навчального навантаження, розподіл на тиждень, орієнтовну тривалість і можливі взаємозв'язки окремих предметів, факультативів, курсів за вибором тощо, зокрема їх інтеграції, а також логічної послідовності їх вивчення; очікувані результати навчання здобувачів освіти; 
•	оцінювання навчальних досягнень здобувачів освіти; навчання за наскрізними лініями; форми та методи організації освітнього процесу;
•	освітні галузі та навчальні програми;
•	опис та інструменти системи внутрішнього забезпечення якості освіти.
Освітню програму ліцею побудовано із урахуванням таких принципів.
•	дитиноцентрованості та природовідповідності; 
•	узгодження цілей, змісту і очікуваних результатів навчання; науковості, доступності та практичної спрямованості змісту; 
•	наступності і перспективності навчання;
•	взаємопов'язаного формування ключових і предметних компетентностей;
•	логічної послідовності і достатності засвоєння учнями предметних компетентностей; 
•	можливостей реалізації змісту освіти через предмети або інтегровані курси; 
•	творчого використання вчителем програми залежно від умов навчання;
•	адаптації до індивідуальних особливостей, інтелектуальних і фізичних можливостей, потреб та інтересів здобувачів освіти.

П. Вступ
Освітня програма ліцею - це єдиний комплекс освітніх компонентів, спланованих і організованих закладом загальної середньої освіти для досягнення учнями результатів навчання. Освітня програма схвалюється педагогічною радою заклад}- освіти та затверджується його керівником. Основою для розроблення освітньої програми є Державний стандарт загальної середньої освіти відповідного рівня. Відповідно до пункту 3 статті 12 Закон}- «Про освіт}-» повна загальна середня освіта має три рівня освіти - початкова освіта, базова середня освіта та профільна середня освіта, що відповідає впровадженню відповідних стандартів.
Державний стандарт початкової загальної освіти:
Із 01.09.2021 р. в ліцеї функціонують – по чотири паралелей 1-4 класів, учні яких навчаються за принципами НУШ: створено освітнє середовище із розподілам приміщення кабінетів на відповідні осередки; забезпечено ресурсами для навчання (підручники відповідні дидактичні матеріали та технічне оснащення): освітній проиес відбувається через призму наскрізних ліній та базується на партнерських відносинах вчителя, учня та його батьків: навчальні програми відповідно до Тшювої освітньої програми виконуються так, що в атмосфері довіри й взаємоповаги реалізується право дитини на гру із плеканням самостійності та незалежного мислення кожного учня.
Оновлені програми й, відповідно, оновлені підходи до навчання сприяють успішному розвитку таких умінь, як: читання з розумінням; уміння висловлювати власну думку усно і письмово; критичне та системне мислення; творчість; ініціативність; здатність логічно обгрунтовувати позицію, вміння конструктивно керувати емоціями, оцінювати ризики, приймати рішення, розв’язувати проблеми, співпрацювати з іншими особами.
Навчання учнів початкових класів відбувається на засадах розвитку життєвих навичок.

Державний стандарт базової середньої освіти:
Учні 5-9 класів мають змогу вивчати предмети в умовах стандартної організації освітнього процесу, але. крім уроків, в ліцеї проводяться заходи, що покликані на підвищення інтересу до навчання: Тижні, декади окремих визначних дат, дні видатних подій в історії людства тощо. В цей час в ліцеї проводяться брейн-ринги, конкурси, змагання тощо.
Специфіка базової освіти в ліцеї спрямована на: 
•	формування наукового світогляду школярів;
•	інтеграцію особистості учня в систему національної, світової культури;
•	формування загальної культури людини;
•	створення основи для усвідомленого вибору подальшої освіти;
•	формування потреби в самоосвіті та саморозвитку;
•	виховання поваги до прав та свобод інших. 
Головним в освітньому процесі є спрямованість на розвиток психосоціальних та спеціальних навичок із усвідомленням своєї унікальності.

Державний стандарт профільної середньої освіти: 
Із 01.09.2021 р., в ліцеї впроваджується Освітня програма старшої профільної школи ліцею. Старша школа функціонує як профільна, з профільним вивченням предметів за вибором учнів та передбачає обов'язкове засвоєння рівня загальної середньої освіти, зацікавлення обраним предметом для посиленого вивчення, ерудицію та світогляд відповідно до вікових особливостей.
З 01.09.2021 р. - в профільній школі ліцею створено чотири десятих класи та чотири одинадцятих класи.
Здобуття профільної середньої освіти у 2021-2022 н.р. передбачає три профільні спрямування:
10-А клас - філологічний;
10-Б клас – філологічний;
10-В клас -  фізико-математичний;
10-Г клас - технологічний;
11-А клас - філологічний;
11-Б клас – філологічний;
11-В клас -  фізико-математичний;
11-Г клас – технологічний.
Завдяки детальній підготовці та злагодженій роботі всього педколективу впродовж грудня 2020 р. - березня 2021 р. своєчасно й обгрунтовано було проведено низку заходів:
•	роз’яснювальні бесіди з учнями та батьками (через збори у форматі «учні-батьки», через виховні години, через індивідуальні консультації);
•	складено навчальні плани для 10-х та 11-х класів;
•	 враховано: матеріальну базу ліцею, склад педагогічних працівників та іх рівень підготовки;
•	обрано навчальні програми відповідних предметів;
•	відповідно до планів роботи МОН та ІМЗО замовляються підручники (їх надходження в школу фіксується через програму «Курс.Школа»);
•	складено розклад занять так, щоб уникнути одногодинного /на тиждень/ вивчення предметів, предмети та вчителі, які їх викладають, чергуються посеместрово.

III. Перелік, зміст, тривалість і взаємозв’язок освітніх галузей та/або предметів, дисциплін тощо, логічна послідовність їх вивчення
Мережа здобувачів освіти на початок 2021-2022 н.р. включає всього 44 класи:
-	І ступінь – 16 класів; 
-	II ступінь – 20 класів; 
-	III ступінь – 8 класів;.
Орієнтовна кількість учнів відображена у наступній фактичній мережі:
ФАКТИЧНА МЕРЕЖА на 2021-2022 н.р. 
ПЕРЕГІНСЬКОГО ЛІЦЕЮ №1
1 кл 	2 кл	3 кл	4 кл	1-4 кл	
кл	учн	кл	учн	кл	учн	кл	учн	кл	учн	
4	115	4	125	4	132	4	116	16	488	

5 кл	6 кл	7 кл	8 кл	9 кл	5-9 кл	
кл	учн	кл	учн	кл	учн	кл	учн	кл	учн	кл	учн	
4	94	4	108	4	113	4	106	4	109	20	528	

10-А
(філ)	10-Б
(філ)	10-В
(фіз.-мат)	10-Г
(техн)	11-А (філ)	11-Б
(філ)	11-В 
(фіз.-мат)	11-Г 
(техн)	10-11 кл	1-11 кл	ГПД	Підгот. групи	МНВК	
учн	учн	учн	учн	учн	учн	учн	учн	кл	учн	кл	учн	Гр.	учн	гр	учн	Кл.	учн	
24	22	30	15	21	24	30	12	8	178	43	1194	2	60	4	80	2	27	

Гранична наповнюваність класів та тривалість уроків встановлюються відповідно до Закону України "Про загальну середню освіту". Поділ класів на групи при вивченні окремих предметів здійснюється відповідно до нормативів, затверджених наказом МОН від 20.02.2002 М 128.
Робочий навчальний план ліцею буде на виконання Законів України «Про освіту», «Про повну загальну середню освіту». Національної доктрини розвитку освіти, чинних Державних стандартів початкової, базової та профільної освіти, Положення про загальноосвітній навчальний заклад; відповідно до листів Міністерства освіти і науки України.
Робочі навчальні плани на 2021/2022 навчальний рік вводяться в дію з 01.09.2021р. та погоджуються:
•	для 1-4 класів - педрадою ліцею (відповідно до Державного стандарту початкової освіти та методичних рекомендацій МОН України);
•	для 5-9 класів - педрадою ліцею за Типовою освітньою програмою ЗЗСО II ступеня, затверд, наказом МОН України ви 20.04.18р. за № 405;
•	для 10-11 класів - педрадою ліцею на підставі Типової освітньої програми ЗЗСО III ступеня, затверд, наказом МОН України за № 408 від 20.04.18р. - таблиці 1,3,4. (в редакції: наказ МОН № 1493 від 28.11.2019р.)
Робочі навчальні плани 1-11 класів включають інваріантну частину, сформовану на державному рівні та варіативну складову, яку розподілено з урахуванням матеріально – технічного, навчально – методичного та кадрового забезпечення, освітніх потреб учнів.
Інваріантна складова робочого навчального плану включає обов’язкові предмети, що забезпечують виконання вимог Державних стандартів початкової, базової і повної загальної середньої освіти.
Гранична наповнюваність класів та поділ на групи при вивченні української, англійської мови, інформатики, фізичної культури, трудового навчання здійснюється відповідно до наказу Міністерства освіти і науки України від 20.02.2002 № 128 «Про затвердження Нормативів наповнюваності груп дошкільних навчальних закладів (ясел-садків) комплектуючого типу, класів спеціальних загальноосвітніх шкіл (шкіл-інтернатів), груп продовженого дня і виховних груп загальноосвітніх навчальних закладів усіх типів та Порядку поділу класів на групи при вивченні окремих предметів у загальноосвітніх навчальних закладах». Вивчення предметів «Захист Вітчизни» та «Основи медичних знань» здійснюється окремо для юнаків і дівчат.
 	Передбачається у 1-4-х класах відкрити 2 групи продовженого дня з  наповнюваністю 30 учнів у кожній. З метою забезпечення обов’язкової дошкільної освіти дітей 5-річного віку планується відкрити 4 підготовчі групи з короткотривалим перебуванням дітей у школі.
Години варіативної складової  робочого навчального плану передбачаються на:
1.	Збільшення годин на вивчення окремих предметів інваріантної складової:
-	Українська мова – 1-4 класи, 5-8 класи;
-	Хімія – 7 класи.
2.	Профільні предмети у 10-х класах;
3.	Вивчення курсів за вибором;
4.	Факультативи, індивідуальні та групові заняття.
При розподілі варіативної складової враховано, що гранично допустиме навантаження розраховано на одного учня, а уроки фізичної культури, факультативи та індивідуально-групові заняття не враховуються при визначенні цього показника.
При збільшенні годин на вивчення окремих предметів інваріантної складової ці предмети вивчаються за програмами академічного рівня. Зазначені години заносяться до класного журналу на сторінки відповідного предмета інваріантної складової.
Облік курсів за вибором здійснюється на окремих сторінках класного журналу. Навчальні досягнення учнів не проводяться.
Факультативи, групові та індивідуальні заняття проводяться для окремих учнів чи груп учнів. Облік занять проводиться в окремому журналі з зазначенням складу групи, яка відвідує заняття. Оцінювання навчальних досягнень учнів не проводиться.
   Зміст варіативної складової конкретизований з урахуванням особливостей регіону та індивідуальних освітніх потреб учнів.
До варіативної складової 1-4-х класів виділено 1 додаткову годину на підсилення вивчення предмету українська мова.
У даних класах вивчається іноземна мова – англійська. 
Варіативна складова 5–9-х класів конкретизована з урахуванням особливостей регіону та індивідуальних освітніх потреб учнів та розподілена наступним чином:
Освітні галузі	
Навчальні предмети	Кількість годин на тиждень у класах	разом	
		51	61	71	81	91	Тижд.	Рік	
Додатк. час на курси за вибором., факульт., індивід. зан., консульт.	(2,5-0,5) х 4	(3,5-0,5) х 4	(3-1) х 4	(3,5-1) х 4	2 х 4	58	1610	
Основи християнської етики	1х4	1х4	1х4	1х4	1х4	20		
Українська мова 	0,5х4	0,5х4	0,5х4	1х4		10		
Українська мова (індивід.)		2(6а,г)	1(7г)			3		
Хімія			0,5х4			2		
Інформатика (індив.)	2(5а,в)					2		
Математика (індивід.)			2(7б,в)			3		
Зарубіжна література (курс за вибором)		1х4				4		
Українознавство				1х4	1х4	8		
Біологія (індив.)		1(6в)				1		
Іноземна мова (індивід.)	2 (5б,г)		1(7а)			2		
Математика (факульт.)				0,5х4		2		
Історія України (індив.)		1(6б)				1		

Варіативна складова 10-х класів та розподілена наступним чином:

	Кількість годин на тиждень у класах	Разом	
	10-А, 10-Б1
Філолог.	10-В1
Фіз.-мат.	10-Г1
Технол.	тиждень	рік	
Додаткові години *на профільні предмети, окремі базові предмети, спеціальні курси, факультативні курси та індивідуальні заняття:	
8-6*	
8-8*	
8-6*	6	210	
Українська мова (факульт.)	1,5(10а)
0,5(10б)					
Математика (факульт.)	1(10б)					
Історія України (факульт.)		1				
Біологія (факульт.)		0,5	0,5			
Фізика (факульт.)			1			

Варіативна складова 11-х класів та розподілена наступним чином:

Предмети	Кількість годин на тиждень у класах	Разом	
	11-А1
Філолог.	11-Б1
Фіз.-мат.	11-В1
Технол.	тиждень	рік	
Додаткові години *на профільні предмети, окремі базові предмети, спеціальні курси, факультативні курси та індивідуальні заняття:	9-6*	9-8*	9-6*	10	350	
Українська мова (факульт.)	1(11а)	1(11в)				
Захист Вітчизни (ОМЗ)	3(11а,б)	1,5				
Географія (факульт.)	1(11б)					
Математика (факульт.)		1(11в)	1(11г)			
Фізика (факульт.)			0,5(11в,г)			
З метою сприяння всебічному розвитку учнів, піднесенню їх загальнокультурного рівня, прищеплення навичок самостійної творчої праці, дослідницької діяльності, сприяння виробленню відповідних умінь і навичок, застосуванню теоретичних знань а також розширення і поглиблення знань, умінь і навичок учнів з різних галузей науки і техніки, виробництва, літератури і мистецтва, історії і краєзнавства та із врахуванням потреб і запитів батьків учніву школі виділено 27 годин для гурткової роботи.

IV. Опис та інструменти системи внутрішнього забезпечення якості освіти
Перегінський ліцей  №1 розташований в смт. Перегінське Рожнятівського району Івано-Франківської  області (вулиця Січових Стрільців, 1). До складу ліцею входять  кілька корпусів:
Навчальний корпус №1 (триповерховий) містить 40 навчальних кабінетів, медичний кабінет, 4 адміністративні кабінети, спортивну залу, роздягальні для дівчат і хлопців (окремо), актову залу, танцювальний зал, приймальню та кабінет директора ліцею, кабінет 6 санітарних кімнат для дівчат і хлопців.
Навчальний корпус №2 (двоповерховий) містить 14 навчальних кабінетів, кабіет психолога, кабінет соціального педагога, спортивну кімнату-спортзал, 2 санітарних кімнати для дівчат і хлопців.
Внутрішня система забезпечення якості освіти та освітньої діяльності регламентується Положенням про ВСЗЯО у ліцеї, схваленим педагогічною радою у 2019 році. Опанування питань самоаналізу у напрямках: освітнє середовище, система оцінювання учнів, система оцінювання педагогічної діяльності педпрацівників та управлінських рішень включає:
•	стратегію та процедури забезпечення якості освіти;
•	систему та механізми забезпечення академічної доброчесності (схвалюється на засіданні педради, серпень, до початку навчального року);
•	оприлюднені критерії, правила і процедури оцінювання здобувачів освіти;
•	оприлюднені критерії, правила і процедури оцінювання педагогічної діяльності педагогічних працівників;
•	оприлюднені критерії, правила і процедури оцінювання управлінської діяльності керівних працівників ліцею;
•	забезпечення наявності інформаційних систем для ефективного управління школою;
•	інші процедури та заходи, що визначаються спеціальними законами або документами ліцею, зокрема колегіальний вибір підручників для учнів ліцею /за Новими держстандартами освіти відповідно до графіків МОН України на засіданнях педради із подальшим оприлюдненням на сайті ліцею.

V. Форми організації освітнього процесу
Режим роботи ліцею:
•	мова навчання - українська; 
•	режим навчання - п'ятиденний; 
•	двозмінне навчання:
І зміна - 1-3 класи, 5-11 класи;	
II зміна - 4 класи;
•	початок занять о 8.30 год., завершення - о 18.00 год.;
•	тривалість уроків у початковій школі ліцеї, основній та старшій, тривалість перерв встановлено відповідно до Закону України «Про повну загальну середню освіту» у відповідності до НАКАЗУ МОЗ України від 25.09.2020  № 2205, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 10 листопада 2020 р. за № 1111/35394 «Про затвердження Санітарного регламенту для закладів загальної середньої освіти»
Основною формою організації освітнього процесу є урок.
Також формами організації освітнього процесу можуть бути:
•	Екскурсії;
•		Квести;
•		проблемний	урок;
•	віртуальні подорожі;
•		інтерактивні уроки;
•	уроки-семінари;
•	інтегровані уроки;
•		вивчення ситуації;
•	Прес-конференції;
•		відео-уроки;
•		ділові ігри тощо.

VI. ВИМОГИ ДО осіб, які можуть розпочати здобуття освіти в ліцеї
Початкова освіта здобувається відповідно до Закону України «Про освіту», як правило, з шести років. Пріоритетами в житті дитини цього віку є формування і розвиток базових особистісних якостей дітей: спостережливості, допитливості, довільності поведінки, міжособистісної позитивної комунікації, відповідальності, діяльнісного і різнобічного освоєння навколишньої дійсності та інше. Потенційно це виявляється у певному рієні готовності дитини до систематичного навчання - фізичної, соціальної, емоційно-ціннісної, пізнавальної, мовленнєвої, творчої.
Базова середня освіта здобувається, як правило, після здобуття початкової освіти. Діти, які здобували початкову освіту, на 1 вересня поточного навчального року повинні розпочинати здобуття базової середньої освіти цього ж навчального року.
Профільна середня освіта. За наказом МОН М 1493 від 28.11.19р.: «Здобувати профільну середню освіту можуть особи, які завершили здобуття базової середньої освіти».
При наборі дітей до 1 класу (І ступінь навчання) батьки (законні представники), надають:
•	заяву (встановленого школою зразка) одного з батьків (законних представників) на ім’я директора про зарахування дитини до ліцею;
•	копію свідоцтва про народження дитини;
•	згода на обробку персональних даних;
•	медичні документи про допуск учня до дитячого колективу (довідка встановленого зразка) та карту щеплень;
•	документ, що підтверджує проживання на території обслуговування ліцею.
Зарахування до 1-х класів відбувається відповідно до законодавства України та нормативних документів КМУ, МОН України.
Комплектування 1-х класів завершується 31 серпня поточного року.
За наказом МОН № 405 віл 20.04.18р.: «Особи з особливими освітніми потребами можуть розпочинати здобуття базової середньої освіти за інших умов».
При зарахуванні учнів протягом навчального року на усі ступені навчання батьки (законні представники), надають:
•	заяву (встановленого школою зразка) одного з батьків (законних представників) на ім’я директора про зарахування дитини до ліцею;
•	копію свідоцтва про народження дитини; 
•	згода на обробку персональних даних; 
•	медичні документи та карту щеплень; 
•	особову справу з попереднього місця навчання.
При зарахуванні дітей перевага надається жителям території обслуговування.
Порядок зарахування учнів до ліцею є незмінним: у разі наявності вільних місць, дитина буде зарахована до ліцею.
Пля зарахування учнів до 10-х профільних класів (III ступінь навчання) /незалежно від їх місця проживання/ необхідні такі документи: 
•	заява батьків учня;
•	згода на обробку персональних даних; копія паспорта у формі ІД - картки; 
•	копія свідоцтва про базову освіту;
•	медична довідка картка про стан здоров'я учня встановленого зразка, карта щеплень.
Орієнтовна дата прийому заяв на зарахування до 10-х класів - до 10.06.
За наказом МОН № 1493 від 28.11.19р. рішення про вибір профільного предмета (профільних предметів) приймає заклад освіти, враховуючи освітні потреби учнів. Зарахування учнів до 10-х профільних класів - орієнтовно, до 15.06.
Комплектування профільних 10-х класів завершується 31 серпня поточного року. Всіх учнів та їх батьків (законних представників) адміністрація ліцею обов’язково знайомить із Статутом ліцею, іншими розпорядчими та нормативними положеннями, що діють у ліцеї. Переведення учнів з одного профільного класу до іншого проводиться за бажанням учня та за погодженням з батьками (законними представниками) у перший місяць (вересень) навчання в 10-х класах.

VII. Очікувані результати навчання здобувачів освіти
Міністерство освіти і науки України затверджує типові освітні програми, які спрямовані на реалізацію мети та завдань освітньої галузі. Освітні програми ліцею розробляються на основі типових освітніх програм, не потребують окремого затвердження центральним органом забезпечення якості освіти. В рамках навчальних програм (затверджених наказами МОН України) подано:
•	очікувані результати навчання (знаннєвий, діяльнісний, ціннісний компоненти);
•	пропонований зміст предмета;
•	реалізації в змісті предмета;
•	внесок предмета у формування ключових компетентностей (компетентнісний потенціаі предмета).
Державні стандарти загаїьної середньої освіти - це вимоги до обов’язкових результатів навчання та компетентностей здобувана загаїьної середньої освіти відповідного рівня.
Метою повної загальної середньої освіти є всебічний розвиток, виховання і соціалізація особистості, яка здатна до життя в суспільстві та цивілізованої взаємодії з природою, має прагнення до самовдосконалення і навчання впродовж життя, готова до свідомого життєвого вибору, самореалізації, відповідальності, трудової діяльності та громадянської активності.
Наскрізні лінії є засобом інтеграції ключових і загальнопредметних компетентностей, навчальних предметів та предметних циклів. Вчителі ліцею неодмінно враховують їх при формуванні шкільного середовища. Мета наскрізних ліній - «сфокусувати» увагу й зусилля всього педагогічного колективу на досягненні життєво важливої для учня й суспільства мети, увиразнити ключові компетентності. Наприклад:
•	Наскрізну лінію «Екологічна безпека та сталий розвиток» впроваджуємо задля формування в учнів соціальної активності, відповідальності й екологічної свідомості, у результаті яких вони дбайливо й відповідально ставитимуться до довкілля, усвідомлюючи важливість сталого розвитку для збереження довкілля й розвитку суспільства.
•	Вивчення наскрізної лінії «Громадянська відповідальність» потрібне для формування відповідального громадянина суспільства, який розуміє принципи й механізми функціонування держави, а також важливість національної ініціативи. Ця наскрізна лінія засвоюється через колективну діяльність - дослідницькі роботи, роботи в групі, проекти тощо. Такі форми розвивають в учнів готовність до співпраці та толерантність щодо різноманітних способів діяльності й думок.
•	Завданням наскрізної лінії «Здоров'я і безпека» є становлення учня як емоційно стійкої людини - члена суспільства. Випускники мають бути здатними вести здоровий спосіб життя і формувати навколо себе безпечне життєве середовище.
•	Наскрізна лінія «Підприємливість і фінансова грамотність» забезпечу є краще розуміння молодим поколінням українців практичних аспектів фінансових питань (здійснення заощаджень, інвестування, запозичення, страхування, кредитування тощо); сприяє розвитку лідерських ініціатив, здатності успішно діяти в технологічному швидко змінному середовищі.

VIII.Інклюзивна освіта в ліцеї

Відповідно до Листа МОН України № 1\9 – 495 31.08.2020 року «Щодо організації навчання осіб з особливими освітніми потребами у закладах загальної середньої освіти у 2021/2022 н.р.» в ліцеї  функціонують погоджені педагогічною радою інклюзивні класи.
   	 Інклюзивне навчання є способом організації освітнього процесу для осіб з особливими освітніми потребами та  передбачає включення дитини з особливими освітніми потребами до освітнього процесу спільно з іншими учнями класу.
  	 В  інклюзивному класі серед інших учнів навчаються діти з особливими освітніми потребами. При цьому особистісно орієнтоване спрямування освітнього процесу забезпечується шляхом створення для  учня індивідуальної програми розвитку, адаптації навчального матеріалу асистентом вчителя, надання психолого-педагогічних та корекційно-розвиткових послуг, забезпечення учня спеціальними засобами корекції психофізичного розвитку.
	Освітній процес для дітей з особливими освітніми потребами в інклюзивних класах здійснюється у супроводі команди психолого-педагогічного супроводу за окремими навчальними планами, індивідуальними програмами розвитку, затвердженими окремим наказом ліцею.

ОСВІТНЯ ПРОГРАМА
для 1-4 -х класів
Перегінської ЗОШ  І – ІІІ ступенів №1
Рожнятівської районної ради
на 2021/2022 навчальний рік

Освітня програма І ступеня (початкова освіта) розроблена на основі Типової освітньої програм закладів загальної середньої освіти І ступеня, на виконання Закону України «Про освіту» та листа МОН України від 22.05.2018 №1/9-332 щодо затвердження типових освітніх та навчальних програм для 1-2-х класів закладів загальної середньої освіти, наказів Міністерства освіти науки України від 08.10.2019 №1272 «Про затвердження типових освітніх та навчальних програм для 1-2-х класів закладів загальної середньої освіти»,  від 08.10.2019 № 1273 «Про затвердження типових освітніх програм для 3-4 класів закладів загальної середньої освіти». 
Освітня програма початкової освіти Піщанського НВК (далі - освітня програма) окреслює рекомендовані підходи до планування й організації закладом освіти єдиного комплексу освітніх компонентів для досягнення учнями обов’язкових результатів навчання, визначених Державним стандартом базової та повної загальної середньої освіти (далі – Державний стандарт). 
Освітня програма визначає: 
•	загальний обсяг навчального навантаження, орієнтовну тривалість і можливі взаємозв’язки окремих предметів, факультативів, курсів за вибором тощо, зокрема їх інтеграції, а також логічної послідовності їх вивчення (за першою Типовою освітньою програмою для закладів загальної середньої освіти під керівництвом Савченко О.Я. (таблиці 1-2);
•	очікувані результати навчання учнів подані в рамках навчальної програми, в таблиці 3 відповідно до кожної змістової лінії; 
•	рекомендовані форми організації освітнього процесу та інструменти системи внутрішнього забезпечення якості освіти;
•	вимоги до осіб, які можуть розпочати навчання за цією освітньою програмою. 
Загальний обсяг навчального навантаження та орієнтовна тривалість і можливі взаємозв’язки освітніх галузей, предметів, дисциплін.        
Загальний обсяг навчального навантаження для учнів 1-х класів закладів загальної середньої освіти складає 805 годин/навчальний рік.
Загальний обсяг навчального навантаження для учнів 2-х класів закладів загальної середньої освіти складає 875 годин/навчальний рік. 
Загальний обсяг навчального навантаження для учнів 3-4-х класів закладів загальної середньої освіти складає 910 годин/навчальний рік.
 
Детальний розподіл навчального навантаження на тиждень окреслено у Робочих навчальних планах ліцею. 
Навчальний план дає цілісне уявлення про зміст і структуру першого рівня освіти, встановлює погодинне співвідношення між окремими предметами за роками навчання, визначає гранично допустиме тижневе навантаження учнів. Навчальний план початкової ліцею передбачає реалізацію освітніх галузей Державного стандарту початкової освіти через структурування змісту початкової освіти на засадах інтегрованого підходу у навчанні. Вони охоплюють інваріантну складову, сформовану на державному рівні, яка є спільною для всіх закладів загальної середньої освіти незалежно від підпорядкування і форм власності, та варіативну складову. 
У закладі передбачено варіант навчального плану початкової ліцею з українською мовою навчання. Навчальний план містить інваріантну складову, сформовану на державному рівні, обов'язкову для всіх закладів загальної середньої освіти незалежно від їх підпорядкування і форм власності, та варіативну, в якій передбачено додаткові години на вивчення предметів освітніх галузей, проведення індивідуальних консультацій та групових занять. 
На основі навчального плану заклад складає на кожен навчальний рік робочий навчальний план з конкретизацією варіативної складової, враховуючи особливості регіону та індивідуальні освітні потреби учнів. Повноцінність початкової освіти забезпечується реалізацією як інваріантної, так і варіативної складових, які в обов'язковому порядку фінансуються з відповідних бюджетів.
Початкова освіта передбачає поділ на два цикли - 1-2 класи і 3-4 класи, що враховують вікові особливості розвитку та потреб дітей і дають можливість забезпечити подолання розбіжностей у їхніх досягненнях, зумовлених готовністю до здобуття освіти. 
Програму побудовано із врахуванням таких принципів: 
•	дитиноцентрованості і природовідповідності; 
•	узгодження цілей, змісту і очікуваних результатів навчання; 
•	науковості, доступності і практичної спрямованості змісту; 
•	наступності і перспективності навчання; 
•	взаємозв’язаного формування ключових і предметних компетентностей; 
•	логічної послідовності і достатності засвоєння учнями предметних компетентностей; 
•	можливостей реалізації змісту освіти через предмети або інтегровані курси;
•	творчого використання вчителем програми залежно від умов навчання; 
•	адаптації до індивідуальних особливостей, інтелектуальних і фізичних можливостей, потреб та інтересів дітей. 
Зміст програми має потенціал для формування у здобувачів таких ключових компетентностей:
•	вільне володіння державною мовою, що передбачає уміння усно і письмово висловлювати свої думки, почуття, чітко та аргументовано пояснювати факти, а також любов до читання, відчуття краси слова, усвідомлення ролі мови для ефективного спілкування та культурного самовираження, готовність вживати українську мову як рідну в різних життєвих ситуаціях; 
•	здатність спілкуватися рідною (у разі відмінності від державної) та іноземними мовами, що передбачає активне використання рідної мови в різних комунікативних ситуаціях, зокрема в побуті, освітньому процесі, культурному житті громади, можливість розуміти прості висловлювання іноземною мовою, спілкуватися нею у відповідних ситуаціях, оволодіння навичками міжкультурного спілкування; 
•	математична компетентність, що передбачає виявлення простих математичних залежностей в навколишньому світі, моделювання процесів та ситуацій із застосуванням математичних відношень та вимірювань, усвідомлення ролі математичних знань та вмінь в особистому і суспільному житті людини; 
•	компетентності у галузі природничих наук, техніки і технологій, що передбачають формування допитливості, прагнення шукати і пропонувати нові ідеї, самостійно чи в групі спостерігати та досліджувати, формулювати припущення і робити висновки на основі проведених дослідів, пізнавати себе і навколишній світ шляхом спостереження та дослідження; 
•	інноваційність, що передбачає відкритість до нових ідей, ініціювання змін у близькому середовищі (клас, ліцей, громада тощо), формування знань, умінь, ставлень, що є основою компетентнісного підходу, забезпечують подальшу здатність успішно навчатися, провадити професійну діяльність, відчувати себе частиною спільноти і брати участь у справах громади; 
•	екологічна компетентність, що передбачає усвідомлення основи екологічного природокористування, дотримання правил природоохоронної поведінки, ощадного використання природних ресурсів, розуміючи важливість збереження природи для сталого розвитку суспільства;
•	інформаційно-комунікаційна компетентність, що передбачає опанування основою цифрової грамотності для розвитку і спілкування, здатність безпечного та етичного використання засобів інформаційно-комунікаційної компетентності у навчанні та інших життєвих ситуаціях; 
•	навчання впродовж життя, що передбачає опанування уміннями і навичками, необхідними для подальшого навчання, організацію власного навчального середовища, отримання нової інформації з метою застосування її для оцінювання навчальних потреб, визначення власних навчальних цілей та способів їх досягнення, навчання працювати самостійно і в групі; 
•	громадянські та соціальні компетентності, пов’язані з ідеями демократії, справедливості, рівності, прав людини, добробуту та здорового способу життя, усвідомленням рівних прав і можливостей, що передбачають співпрацю з іншими особами для досягнення спільної мети, активність в житті класу і ліцею, повагу до прав інших осіб, уміння діяти в конфліктних ситуаціях, пов’язаних з різними проявами дискримінації, цінувати культурне розмаїття різних народів та ідентифікацію себе як громадянина України, дбайливе ставлення до власного 
•	здоров’я і збереження здоров’я інших людей, дотримання здорового способу життя;
•	культурна компетентність, що передбачає залучення до різних видів мистецької творчості (образотворче, музичне та інші види мистецтв) шляхом розкриття і розвитку природних здібностей, творчого вираження особистості; 
•	підприємливість та фінансова грамотність, що передбачають ініціативність, готовність брати відповідальність за власні рішення, вміння організовувати свою діяльність для досягнення цілей, усвідомлення етичних цінностей ефективної співпраці, готовність до втілення в життя ініційованих ідей, прийняття власних рішень. 
Спільними для всіх ключових компетентностей є такі вміння: читання з розумінням, уміння висловлювати власну думку усно і письмово, критичне та системне мислення, творчість, ініціативність, здатність логічно обґрунтовувати позицію, вміння конструктивно керувати емоціями, оцінювати ризики, приймати рішення, розв'язувати проблеми, співпрацювати з іншими особами. 
Враховуючи інтегрований характер компетентності, у процесі реалізації Типової освітньої програми або Освітніх програм використовувати внутрішньопредметні і міжпредметні зв’язки, які сприяють цілісності результатів початкової освіти та переносу умінь у нові ситуації. 
Вимоги до дітей, які розпочинають навчання у початковій ліцеї, мають враховувати досягнення попереднього етапу їхнього розвитку.
Згідно із Законом України «Про освіту», на основі Державного стандарту й Типової освітньої програми заклад освіти розробив освітню програму - єдиний комплекс освітніх компонентів (предметів, індивідуальних проектів, контрольних заходів тощо), спланованих і організованих для досягнення визначених результатів навчання. 
Розподіл навчальних годин за темами, розділами, вибір форм і методів навчання вчитель визначає самостійно, враховуючи конкретні умови роботи, забезпечуючи водночас досягнення конкретних очікуваних результатів, зазначених у програмі. 
Освітня програма має корекційно-розвивальний складник для осіб з особливими освітніми потребами. Для дітей з особливими потребами тривалість здобуття початкової освіти може бути подовжена. 
Програми інваріантного складника Базового навчального плану є обов’язковими для використання в загальноосвітніх навчальних закладах усіх типів і форм власності.
Контроль і оцінювання навчальних досягнень здобувачів здійснюються на суб’єкт-суб’єктних засадах, що передбачає систематичне відстеження їхнього індивідуального розвитку у процесі навчання. За цих умов контрольно-оцінювальна діяльність набуває для здобувачів формувального характеру. Контроль спрямований на пошук ефективних шляхів поступу кожного здобувача у навчанні, а визначення особистих результатів здобувачів не передбачає порівняння із досягненнями інших і не підлягає статистичному обліку з боку адміністративних органів. 
Упродовж навчання в початковій ліцеї здобувачі освіти опановують способи самоконтролю, саморефлексії і самооцінювання, що сприяє вихованню відповідальності, розвитку інтересу, своєчасному виявленню прогалин у знаннях, уміннях, навичках та їх корекції. 
Навчальні досягнення здобувачів у 1-2 класах підлягають вербальному, формувальному оцінюванню. 
Формувальне оцінювання має на меті: підтримати навчальний розвиток дітей; вибудовувати індивідуальну траєкторію їхнього розвитку; діагностувати досягнення на кожному з етапів процесу навчання; вчасно виявляти проблеми й запобігати їх нашаруванню; аналізувати хід реалізації навчальної програми й ухвалювати рішення щодо корегування програми і методів навчання відповідно до індивідуальних потреб дитини; мотивувати прагнення здобути максимально можливі результати; виховувати ціннісні якості особистості, бажання навчатися, не боятися помилок, переконання у власних можливостях і здібностях.
Підсумкове оцінювання передбачає зіставлення навчальних досягнень здобувачів з конкретними очікуваними результатами навчання, визначеними освітньою програмою. 
Здобувачі початкової освіти проходять державну підсумкову атестацію, яка здійснюється лише з метою моніторингу якості освітньої діяльності закладів освіти та (або) якості освіти. 
З метою неперервного відстеження результатів початкової освіти, їх прогнозування та коригування можуть проводитися моніторингові дослідження навчальних досягнень на національному, обласному, районному, шкільному рівнях, а також на рівні окремих класів. Аналіз результатів моніторингу дає можливість відстежувати стан реалізації цілей початкової освіти та вчасно приймати необхідні педагогічні рішення.
Освітню програму для І ступеня укладено за сьома основними освітніми галузями:
Мовно-літературна освітня галузь (українська мова і літературне читання, англійська мова) ставить за мету розвиток особистості дитини засобами різних видів мовленнєвої діяльності, формування ключових, комунікативної та читацької компетентностей; розвиток здатності спілкуватися українською мовою для духовного, культурного й національного самовияву, послуговуватися нею в особистому й суспільному житті, у міжкультурному діалозі; збагачення емоційно-чуттєвого досвіду, розвиток мовленнєво-творчих здібностей.
У початковому курсі мовно-літературної освіти виділено такі змістові лінії: «Взаємодіємо усно», «Читаємо», «Взаємодіємо письмово», «Досліджуємо медіа», «Досліджуємо мовні явища». 
Змістові лінії реалізуються через такі інтегровані курси і навчальні предмети:
1 клас – інтегрований курс «Навчання грамоти»;
2 клас – навчальні предмети «Українська мова», «Читання» або інтегрований курс цих навчальних предметів;
У освітній програмі (3-4 класи) мовно-літературну галузь структуровано через впровдження навчальних предметів «Українська мова», «Літературне читання». На вивчення української мови в 3 і 4 класах виділено по 122 години (3,5 години на тиждень). Рекомендовано 3 години на тиждень проводити уроки української мови, 1 годину на два тижні – урок розвитку зв’язного мовлення. 
Математична галузь (математика) ставить за мету різнобічний розвиток особистості дитини та її світоглядних орієнтацій засобами математичної діяльності, формування математичної й інших ключових компетентностей, необхідних їй для життя та продовження навчання.
Реалізація мети і завдань початкового курсу математики здійснюється за такими змістовими лініями: «Числа, дії з числами. Величини», «Геометричні фігури», «Вирази, рівності, нерівності», «Робота з даними», «Математичні задачі і дослідження».
До програми кожного класу подано орієнтовний перелік додаткових тем для розширеного вивчення курсу. Додаткові теми не є обов’язковими для вивчення. Учитель може обрати окремі теми із пропонованих або дібрати теми самостійно з огляду на методичну доцільність та пізнавальні потреби учнів. Результати вивчення додаткових тем не підлягають оцінюванню.
Громадянська та історична, соціальна та здоров'язбережувальна, природнича освітні галузі («Я досліджую світ»)  можуть реалізовуватись окремими предметами або в інтегрованому курсі за різними видами інтеграції (тематична, процесуальна, міжгалузева; в межах однієї галузі; на інтегрованих уроках, під час тематичних днів, в процесі проектної діяльності) за активного використання міжпредметних зв’язків, організації різних форм взаємодії учнів. Для розв'язання учнями практичних завдань у життєвих ситуаціях залучаються навчальні результати з інших освітніх галузей. 
Навчальна програма «Я досліджую світ» ставить за мету особистісний розвиток молодших школярів на основі формування цілісного образу світу в процесі засвоєння різних видів соціального досвіду, який охоплює систему інтегрованих знань про природу і суспільство, ціннісні орієнтації в різних сферах життєдіяльності та соціальної практики, способи дослідницької поведінки, які характеризують здатність учнів розв'язувати практичні задачі. 
Тематичну основу курсу складають змістові лінії, які визначені Державним стандартом початкової освіти і охоплюють складники названих вище галузей в їх інтегрованій суті, а саме:
«Людина» (пізнання себе, своїх можливостей; здорова і безпечна поведінка);
«Людина серед людей» (стандарти поведінки в сім'ї, в суспільстві; моральні норми; навички співжиття і співпраці);
«Людина в суспільстві» (громадянські права та обов'язки як члена суспільства. Пізнання свого краю, історії, символів держави. Внесок українців у світові досягнення);
«Людина і світ» (толерантне ставлення до різноманітності світу людей, культур, звичаїв);
«Людина і природа» (пізнання природи; взаємозв'язок об'єктів і явищ природи; рукотворний світ людини; відповідальна діяльність людини у природі; роль природничих знань і технологій у житті людини; залежність між діяльністю людини і станом довкілля).
Інформатична освітня галузь (інформатика) починає реалізуватися з 2-го класу та ставить за мету різнобічний розвиток особистості дитини та її світоглядних орієнтацій, формування інформатичної й інших ключових компетентностей, необхідних їй для життя та продовження навчання.
Реалізація мети і завдань навчального предмета здійснюється за змістовими лініями «Інформація. Дії з інформацією», «Комп’ютерні пристрої для здійснення дій із інформацією», «Об’єкт. Властивості об’єкта», «Створення інформаційних моделей. Змінення готових. Використання» «Алгоритми»
За результатами формування предметної компетентності випускники початкової ліцею повинні використовувати початкові знання вміння та навички для:
-	доступу до інформації (знання де шукати і як отримувати інформацію);
-	опрацювання інформації;
-	перетворення інформації із однієї форми в іншу;
-	створення інформаційних моделей;
-	оцінки інформації за її властивостями.
Курс розрахований на 105 годин: по 35 годин у кожному класі з розрахунку 1 година на тиждень.
Технологічна освітня галузь (дизайн і технології) ставить за мету розвиток особистості дитини засобами предметно-перетворювальної діяльності, формування ключових та предметної проектно-технологічної компетентностей, необхідних для розв’язання життєвих проблем у взаємодії з іншими, культурного й національного самовираження.
Реалізація мети і завдань навчального предмета здійснюється за такими змістовими лініями: «Інформаційно-комунікаційне середовище», «Середовище проектування», «Середовище техніки і технологій», «Середовище соціалізації». Інтегрований курс «Дизайн і технології» може цілісно реалізовувати завдання технологічної та інформатичної галузей. У такому разі, на його вивчення надається 70 навчальних годин на рік (2 н. г. на тиждень). Цифрові пристрої та комп’ютерні технології використовуються на різних етапах навчання, під час документування й оцінювання процесу створення виробу та його результатів. Навчальний матеріал вибудовується навколо актуальних освітніх тем. Розподіл навчальних годин за темами, добір об’єктів проєктно-технологічної діяльності вчитель визначає самостійно, враховуючи умови навчання та педагогічну доцільність. 
Обов’язковою умовою проведення занять є виготовлення корисного й естетичного виробу – індивідуально, в парі або в групі, оцінювання і презентація освітніх результатів. Увага акцентується на організації робочого місця, правилах внутрішнього розпорядку, безпеці праці та санітарних норм.
Мистецька освітня галузь (мистецтво) ставить за мету всебічний художньо-естетичний розвиток особистості дитини, освоєння нею культурних цінностей у процесі пізнання мистецтва; плекання пошани до вітчизняної та зарубіжної мистецької спадщини; формування ключових, мистецьких предметних та міжпредметних компетентностей, необхідних для художньо-творчого самовираження в особистому та суспільному житті.
Реалізація поставленої мети здійснюється за змістовими лініями: «художньо-творча діяльність», «сприймання та інтерпретація мистецтва», «комунікація через мистецтво», які окреслюють одну з моделей досягнення загальних цілей освітньої галузі та розкривають основну місію загальної мистецької освіти.
Мистецька освітня галузь може реалізуватися через інтегровані курси або предмети вивчення за окремими видами мистецтва: наприклад, музичне мистецтво, образотворче мистецтво тощо за умови реалізації упродовж циклу навчання всіх очікуваних результатів галузі.
Фізкультурна освітня галузь  (фізична культура) ставить за мету всебічний фізичний розвиток особистості учня засобами фізкультурної та ігрової діяльності, формування в молодших школярів ключових фізкультурних компетентностей, ціннісного ставлення до фізичної культури, спорту, фізкультурно-оздоровчих занять та виховання фізично загартованих і патріотично налаштованих громадян України.
Зазначена мета реалізується за такими змістовими лініями: «Рухова   
діяльність», «Ігрова та змагальна діяльність». 
У початковій ліцеї може здійснюватися поділ класів на групи при вивченні окремих предметів відповідно до чинних нормативів (наказ Міністерства освіти і науки України від 20.02.2002 р. № 128, зареєстрований в Міністерстві юстиції України від 06.03.2002 за № 229/6517). 
Згідно з рішеннями місцевих органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування класи можуть ділитися на групи і при меншій наповнюваності від нормативної, а також при вивченні інших предметів за рахунок зекономлених бюджетних асигнувань та залучення додаткових коштів. 
При визначенні гранично допустимого навантаження учнів ураховані санітарно-гігієнічні норми та нормативну тривалість уроків у 1-х класах – 30 хвилин, 2-3-х -40 хвилин.
Відповідно постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №87 «Про затвердження Державного стандарту початкової освіти» години фізичної культури не враховуються при визначенні гранично допустимого навантаження учнів.
Навчальний час, передбачений на варіативну складову може бути використаний на предмети інваріантної складової, на проведення індивідуальних та групових занять. Варіативна складова навчального плану закладу освіти визначається закладом загальної середньої освіти самостійно, враховуючи особливості організації освітнього процесу та індивідуальних освітніх потреб учнів, особливості регіону, рівень навчально-методичного та кадрового забезпечення закладу і відображається в навчальних планах закладів освіти. 
Варіативна складова навчальних планів використовується на:
-	додаткові години для вивчення предметів освітніх галузей, 
-	проведення індивідуальних консультацій,
-	проведення групових занять.
Для недопущення перевантаження учнів необхідно враховувати їх навчання в закладах освіти іншого типу (художніх, музичних, спортивних ліцеях тощо). Так, у закладах загальної середньої освіти за рішенням педагогічної ради при оцінюванні учнів дозволяється враховувати результати їх навчання з відповідних предметів (музика, фізична культура та ін.) у позашкільних закладах.
Гранична наповнюваність класів встановлюється відповідно до Закону України «Про загальну середню освіту». 
Навчальні плани зорієнтовані на роботу початкової ліцею за 5-денним навчальними тижнем.
Вимоги до осіб, які можуть розпочинати здобуття базової середньої освіти. 
Початкова освіта здобувається, як правило, з шести років (відповідно до Закону України «Про освіту») з урахуванням досягнень попереднього етапу розвитку здобувачів освіти.
Зберігаючи наступність із дошкільним періодом дитинства, початкова ліцей забезпечує подальше становлення особистості дитини, її фізичний, інтелектуальний, соціальний розвиток; формує здатність до творчого самовираження, критичного мислення, виховує ціннісне ставлення до держави, рідного краю, української культури, пошанування своєї гідності та інших людей, збереження здоров’я.
Особи з особливими освітніми потребами можуть розпочинати здобуття базової середньої освіти за інших умов.
Основними формами організації освітнього процесу є:
-	різні типи уроку,
-	екскурсії,
-	віртуальні подорожі, 
-	спектаклі,
-	 квести, які вчитель організує у межах уроку або в позаурочний час. 
Вибір форм і методів навчання вчитель визначає самостійно, враховуючи конкретні умови роботи, забезпечуючи водночас досягнення конкретних очікуваних результатів, зазначених у навчальних програмах окремих предметів.
Опис та інструменти системи внутрішнього забезпечення якості освіти. 
Система внутрішнього забезпечення якості складається з наступних компонентів:
-	кадрове забезпечення освітньої діяльності;
-	навчально-методичне забезпечення освітньої діяльності;
-	матеріально-технічне забезпечення освітньої діяльності;
-	якість проведення навчальних занять;
-	моніторинг досягнення учнями результатів навчання (компетентностей).
-	завдання системи внутрішнього забезпечення якості освіти:
-	оновлення методичної бази освітньої діяльності;
-	контроль за виконанням навчальних планів та освітньої програми, якістю знань, умінь і навичок учнів, розробка рекомендацій щодо їх покращення;
-	моніторинг та оптимізація соціально-психологічного середовища закладу освіти;
-	створення необхідних умов для підвищення фахового кваліфікаційного рівня педагогічних працівників.
Освітня програма початкової освіти закладу передбачає досягнення учнями результатів навчання (компетентностей), визначених Державним стандартом.
Реалізація освітньої програми початкової освіти ліцею забезпечує  всебічний розвиток дитини, її талантів, здібностей, компетентностей та наскрізних умінь відповідно до вікових та індивідуальних психофізіологічних особливостей і потреб, формування цінностей та розвиток самостійності, творчості, допитливості, що забезпечують її готовність до життя в демократичному й інформаційному суспільстві, продовження навчання в основній ліцеї.

Погоджено:									«Затверджую»
Педагогічна рада школи							Директор ліцею
Протокол № 1									 ________І.І.Депутович
від 30.08.2021 р.								«___»_________2021 р.
Робочий навчальний план для учнів 1-4-х класів
Перегінського ліцею №1 
на 2021-2022 н.р.
Назва освітньої галузі	Назва предмету	К-сть год. на тиждень у класах	К-сть год. на тиждень у класах	К-сть год. на тиждень у класах	К-сть год. на тиждень у класах	Всього	
		11 (а,б,в,г)	21 (а,б,в,г)	31 (а,б,в,г)	41 (а,б,в,г)	Тиж-день	Рік	
Мовно-літературна	Українська мова	7+1	7+1	7+1	7+1	128	4480	
Іншомовна	Англійська мова	2	3	3	3	44	1540	
Математична	Математика	4	4	5	5	72	2520	
Я досліджую світ (природнича, Громадянська й історична, cоціальна, здоров’язбережувальна галузі)	Я досліджую світ	3	3	3	3	48	1680	
Інформатична	Інформатика		1	1	1	12	420	
Технологічна	Дизайн і технології	1	1	1	1	16	560	
Мистецька	Мистецтво: образотворче мистецтво	1	1	1	1	16	560	
	Мистецтво: музичне мистецтво	1	1	1	1	16	560	
Фізкультурна*	Фізична культура	3	3	3	3	48	1680	
Усього	19+3+1	21+3+1	22+3+1	22+3+1	296	14000	
Додаткові години для вивчення предметів освітніх галузей, проведення індивідуальних консультацій та групових занять	1 х 4	1х4	1х4	1х4			
Українська мова	1 х 4	1х4	1х4	1х4			
Гранично допустиме тижневе/ річне навчальне навантаження учня 	20	22	23	23			
Сумарна кількість навчальних годин, що фінансуються з бюджету (без урахування поділу на групи) 	3220	3500	3640	3640		14000	
1 1,2,3,4 класи – складений за наказом МОН України від 21.03.2018 р.  № 268 «Про затвердження типових освітніх та навчальних програм для 1-2-х класів закладів загальної середньої освіти», типовою освітньою програмою, розробленою під керівництвом Савченко О.Я., затверджено наказом МОН України від 08.10.2019 року № 1273, 3- 4 клас

Перелік навчальних програм, посібників
для учнів ліцею І ступеня
Програми Нової української ліцею

Перелік навчальних програм, підручників та навчально-методичних посібників, рекомендованих МОН України для використання у початкових класах закладів загальної середньої освіти з навчанням українською мовою

ОСВІТНЯ ПРОГРАМА
для 5-9 -х класів
Перегінського ліцею №1
Перегінської селищної ради
на 2021/2022 навчальний рік

Освітня програма для 5-9 –х класів ІІ ступеня (базова середня освіта) розроблена на виконання Закону України «Про освіту», постанови Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2011 року № 1392 «Про затвердження Державного стандарту базової та повної загальної середньої освіти» та наказу Міністерства освіти і науки України від 20 квітня 2018 року № 405 «Про затвердження типової освітньої програми закладів загальної середньої освіти ІІ ступеня».
Освітня  програма базової середньої освіти окреслює рекомендовані підходи до планування й організації закладом освіти єдиного комплексу освітніх компонентів для досягнення учнями обов’язкових результатів навчання, визначених Державним стандартом базової та повної загальної середньої освіти. 
Освітня  програма визначає: 
•	загальний обсяг навчального навантаження, орієнтовну тривалість і можливі взаємозв’язки окремих предметів, факультативів, курсів за вибором тощо, зокрема їх інтеграції, а також логічної послідовності їх вивчення які натепер подані в рамках навчальних планів;
•	очікувані результати навчання учнів подані в рамках навчальних програм, пропонований зміст навчальних програм, які мають гриф «Затверджено Міністерством освіти і науки України» і розміщені на офіційному веб-сайті МОН; 
•	рекомендовані форми організації освітнього процесу та інструменти системи внутрішнього забезпечення якості освіти;
•	вимоги до осіб, які можуть розпочати навчання за цією Типовою освітньою програмою. 
Загальний обсяг навчального навантаження та орієнтовна тривалість і можливі взаємозв’язки освітніх галузей, предметів, дисциплін. 
Загальний обсяг навчального навантаження для учнів 5-9-х класів закладів загальної середньої освіти складає 5845 годин/навчальний рік: 
•	для 5-х класів – 1050 годин/навчальний рік, 
•	для 6-х класів – 1155 годин/навчальний рік, 
•	для 7-х класів – 1172,5 годин/навчальний рік, 
•	для 8-х класів – 1207,5 годин/навчальний рік, 
•	для 9-х класів – 1260 годин/навчальний рік. 
Детальний розподіл навчального навантаження на тиждень окреслено у навчальних планах закладів загальної середньої освіти ІІ ступеня . 
Навчальний план дає цілісне уявлення про зміст і структуру другого рівня освіти, встановлює погодинне співвідношення між окремими предметами за роками навчання, визначає гранично допустиме тижневе навантаження учнів. Навчальні плани основної ліцею передбачають реалізацію освітніх галузей Базового навчального плану Державного стандарту через окремі предмети. Вони охоплюють інваріантну складову, сформовану на державному рівні, яка є спільною для всіх закладів загальної середньої освіти незалежно від підпорядкування і форм власності, та варіативну складову. 
Документ містить варіанти навчального плану для закладів загальної середньої освіти з українською мовою навчання і з навчанням мовою відповідного корінного народу чи мовою національної меншини.
Заклад загальної середньої освіти з навчанням мовою відповідного корінного народу або мовою національної меншини самостійно здійснюють розподіл навчального навантаження між мовою відповідного корінного народу або мовою національної меншини та іноземною мовою, відображаючи це в навчальному плані закладу освіти. Українська мова як державна вивчається за освітніми програмами, які враховують мовну підготовку учнів початкової ліцею та спорідненість між рідною і державною мовами.
Варіативна складова навчального плану закладу освіти визначається закладами загальної середньої освіти самостійно, враховуючи особливості організації освітнього процесу та індивідуальних освітніх потреб учнів, особливості регіону, рівень навчально-методичного та кадрового забезпечення закладу і відображається в навчальних планах закладів освіти. 
Варіативна складова навчальних планів використовується на:
•	підсилення предметів інваріантної складової. У такому разі розподіл годин на вивчення тієї чи іншої теми навчальної програми здійснюється вчителем самостійно. Розподіл годин фіксується у календарному плані, який погоджується директором закладу освіти чи його заступником. Вчитель зазначає проведені уроки у частині класного журналу, відведеного для предмета, на підсилення якого використано зазначені години;
•	запровадження факультативів, курсів за вибором, що розширюють обрану закладом освіти спеціалізацію, чи світоглядного спрямування (етика, історія релігій та культур, риторика, логіка, рідний край, хореографія, креслення, основи споживчих знань, світ професій тощо);
•	індивідуальні заняття та консультації.
Варіативність змісту базової середньої освіти реалізується також через запровадження в навчальних програмах резервного часу, що створює простір для задоволення освітніх потреб учнів, вирівнювання їх досягнень, розвитку наскрізних умінь тощо.
Заклад загальної середньої освіти з навчанням мовами відповідних корінних народів та мовами національних меншин для реалізації мовно-літературної освітньої галузі додатково використовує години варіативного складника.
Повноцінність базової середньої освіти забезпечується реалізацією як інваріантної, так і варіативної складових, які в обов’язковому порядку фінансуються з бюджету.
Відповідно до основних типів закладів загальної середньої освіти та особливостей навчально-виховного процесу передбачено окремі варіанти навчальних планів.
З метою виконання вимог Державного стандарту навчальні плани закладів освіти повинні містити усі предмети інваріантної складової, передбачені обраним варіантом навчальних планів цієї Освітньої програми. 
У класах з поглибленим вивченням окремих предметів дозволяється навчальне навантаження учнів збільшувати до норм, що не перевищують санітарно-гігієнічних.
Збереження здоров’я дітей належить до головних завдань ліцею. Тому формування навичок здорового способу життя та безпечної поведінки здійснюється не лише в рамках предметів "Фізична культура" та "Основи здоров'я", а інтегрується у змісті всіх предметів інваріантної та варіативної складових навчальних планів. 
Змістове наповнення предмета «Фізична культура» заклад освіти формує самостійно з варіативних модулів відповідно до статево-вікових особливостей учнів, їх інтересів, матеріально-технічної бази навчального закладу, кадрового забезпечення, регіональних та народних традицій. 
Для недопущення перевантаження учнів необхідно враховувати їх навчання в закладах освіти іншого типу (художніх, музичних, спортивних ліцеях тощо). Так, у закладах загальної середньої освіти за рішенням педагогічної ради при оцінюванні учнів дозволяється враховувати результати їх навчання з відповідних предметів (музика, фізична культура та ін.) у позашкільних закладах.
Гранична наповнюваність класів та тривалість уроків встановлюються відповідно до Закону України "Про загальну середню освіту". 
Поділ класів на групи при вивченні окремих предметів здійснюється відповідно до наказу Міністерства освіти і науки України від 20.02.2002 № 128 «Про затвердження Нормативів наповнюваності груп дошкільних навчальних закладів (ясел-садків) компенсуючого типу, класів спеціальних загальноосвітніх шкіл (шкіл-інтернатів), груп подовженого дня і виховних груп загальноосвітніх навчальних закладів усіх типів та Порядку поділу класів на групи при вивченні окремих предметів у загальноосвітніх навчальних закладах», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 6 березня 2002 року за № 229/6517 (зі змінами). 
Згідно з рішеннями місцевих органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування класи можуть ділитися на групи і при меншій наповнюваності від нормативної, а також при вивченні інших предметів за рахунок зекономлених бюджетних асигнувань та залучення додаткових коштів.
Години фізичної культури не враховуються при визначенні гранично допустимого навантаження учнів.
Навчальні плани зорієнтовані на роботу основної ліцею за 5-денним навчальним тижнем.
Очікувані результати навчання здобувачів освіти. Відповідно до мети та загальних цілей, окреслених у Державному стандарті, визначено завдання, які має реалізувати вчитель/вчителька у рамках кожної освітньої галузі. Результати навчання повинні робити внесок у формування ключових компетентностей учнів.
№ з/п	Ключові компетентності	Компоненти	
1	Спілкування державною (і рідною — у разі відмінності) мовами	Уміння: ставити запитання і розпізнавати проблему; міркувати, робити висновки на основі інформації, поданої в різних формах (у текстовій формі, таблицях, діаграмах, на графіках); розуміти, пояснювати і перетворювати тексти задач (усно і письмово), грамотно висловлюватися рідною мовою; доречно та коректно вживати в мовленні термінологію з окремих предметів, чітко, лаконічно та зрозуміло формулювати думку, аргументувати, доводити правильність тверджень; уникнення невнормованих іншомовних запозичень у спілкуванні на тематику окремого предмета; поповнювати свій словниковий запас.
Ставлення: розуміння важливості чітких та лаконічних формулювань.
Навчальні ресурси: означення понять, формулювання властивостей, доведення правил, теорем	
2	Спілкування іноземними мовами	Уміння: здійснювати спілкування в межах сфер, тем і ситуацій, визначених чинною навчальною програмою; розуміти на слух зміст автентичних текстів; читати і розуміти автентичні тексти різних жанрів і видів із різним рівнем розуміння змісту; здійснювати спілкування у письмовій формі відповідно до поставлених завдань; використовувати у разі потреби невербальні засоби спілкування за умови дефіциту наявних мовних засобів; ефективно взаємодіяти з іншими усно, письмово та за допомогою засобів електронного спілкування.
Ставлення: критично оцінювати інформацію та використовувати її для різних потреб; висловлювати свої думки, почуття та ставлення; адекватно використовувати досвід, набутий у вивченні рідної мови та інших навчальних предметів, розглядаючи його як засіб усвідомленого оволодіння іноземною мовою; обирати й застосовувати доцільні комунікативні стратегії відповідно до різних потреб; ефективно користуватися навчальними стратегіями для самостійного вивчення іноземних мов.
Навчальні ресурси: підручники, словники, довідкова література, мультимедійні засоби, адаптовані іншомовні тексти.	
3	Математична компетентність	Уміння: оперувати текстовою та числовою інформацією; встановлювати відношення між реальними об’єктами навколишньої дійсності (природними, культурними, технічними тощо); розв’язувати задачі, зокрема практичного змісту; будувати і досліджувати найпростіші математичні моделі реальних об'єктів, процесів і явищ, інтерпретувати та оцінювати результати; прогнозувати в контексті навчальних та практичних задач; використовувати математичні методи у життєвих ситуаціях.
Ставлення: усвідомлення значення математики для повноцінного життя в сучасному суспільстві, розвитку технологічного, економічного й оборонного потенціалу держави, успішного вивчення інших предметів.
Навчальні ресурси: розв'язування математичних задач, і обов’язково таких, що моделюють реальні життєві ситуації	
4	Основні компетентності у природничих науках і технологіях	Уміння: розпізнавати проблеми, що виникають у довкіллі; будувати та досліджувати природні явища і процеси; послуговуватися технологічними пристроями.
Ставлення: усвідомлення важливості природничих наук як універсальної мови науки, техніки та технологій. усвідомлення ролі наукових ідей в сучасних інформаційних технологіях
Навчальні ресурси: складання графіків та діаграм, які ілюструють функціональні залежності результатів впливу людської діяльності на природу	
5	Інформаційно-цифрова компетентність	Уміння: структурувати дані; діяти за алгоритмом та складати алгоритми; визначати достатність даних для розв’язання задачі; використовувати різні знакові системи; знаходити інформацію та оцінювати її достовірність; доводити істинність тверджень.
Ставлення: критичне осмислення інформації та джерел її отримання; усвідомлення важливості інформаційних технологій для ефективного розв’язування математичних задач.
Навчальні ресурси: візуалізація даних, побудова графіків та діаграм за допомогою програмних засобів	
6	Уміння вчитися впродовж життя	Уміння: визначати мету навчальної діяльності, відбирати й застосовувати потрібні знання та способи діяльності для досягнення цієї мети; організовувати та планувати свою навчальну діяльність; моделювати власну освітню траєкторію, аналізувати, контролювати, коригувати та оцінювати результати своєї навчальної діяльності; доводити правильність власного судження або визнавати помилковість.
Ставлення: усвідомлення власних освітніх потреб та цінності нових знань і вмінь; зацікавленість у пізнанні світу; розуміння важливості вчитися впродовж життя; прагнення до вдосконалення результатів своєї діяльності.
Навчальні ресурси: моделювання власної освітньої траєкторії	
7	Ініціативність і підприємливість	Уміння: генерувати нові ідеї, вирішувати життєві проблеми, аналізувати, прогнозувати, ухвалювати оптимальні рішення; використовувати критерії раціональності, практичності, ефективності та точності, з метою вибору найкращого рішення; аргументувати та захищати свою позицію, дискутувати; використовувати різні стратегії, шукаючи оптимальних способів розв’язання життєвого завдання.
Ставлення: ініціативність, відповідальність, упевненість у собі; переконаність, що успіх команди – це й особистий успіх; позитивне оцінювання та підтримка конструктивних ідей інших.
Навчальні ресурси: завдання підприємницького змісту (оптимізаційні задачі)	
8	Соціальна і громадянська компетентності	Уміння: висловлювати власну думку, слухати і чути інших, оцінювати аргументи та змінювати думку на основі доказів; аргументувати та відстоювати свою позицію; ухвалювати аргументовані рішення в життєвих ситуаціях; співпрацювати в команді, виділяти та виконувати власну роль в командній роботі; аналізувати власну економічну ситуацію, родинний бюджет; орієнтуватися в широкому колі послуг і товарів на основі чітких критеріїв, робити споживчий вибір, спираючись на різні дані.
Ставлення: ощадливість і поміркованість; рівне ставлення до інших незалежно від статків, соціального походження; відповідальність за спільну справу; налаштованість на логічне обґрунтування позиції без передчасного переходу до висновків; повага до прав людини, активна позиція щодо боротьби із дискримінацією.
Навчальні ресурси: завдання соціального змісту	
9	Обізнаність і самовираження у сфері культури	Уміння: грамотно і логічно висловлювати свою думку, аргументувати та вести діалог, враховуючи національні та культурні особливості співрозмовників та дотримуючись етики спілкування і взаємодії; враховувати художньо-естетичну складову при створенні продуктів своєї діяльності (малюнків, текстів, схем тощо).
Ставлення: культурна самоідентифікація, повага до культурного розмаїття у глобальному суспільстві; усвідомлення впливу окремого предмета на людську культуру та розвиток суспільства.
Навчальні ресурси: математичні моделі в різних видах мистецтва	
10	Екологічна грамотність і здорове життя	Уміння: аналізувати і критично оцінювати соціально-економічні події в державі на основі різних даних; враховувати правові, етичні, екологічні і соціальні наслідки рішень; розпізнавати, як інтерпретації результатів вирішення проблем можуть бути використані для маніпулювання.
Ставлення: усвідомлення взаємозв’язку кожного окремого предмета та екології на основі різних даних; ощадне та бережливе відношення до природніх ресурсів, чистоти довкілля та дотримання санітарних норм побуту; розгляд порівняльної характеристики щодо вибору здорового способу життя; власна думка та позиція до зловживань алкоголю, нікотину тощо. 
Навчальні ресурси: навчальні проекти, завдання соціально-економічного, екологічного змісту; задачі, які сприяють усвідомленню цінності здорового способу життя	
Такі ключові компетентності, як уміння вчитися, ініціативність і підприємливість, екологічна грамотність і здоровий спосіб життя, соціальна та громадянська компетентності можуть формуватися відразу засобами усіх предметів. Виокремлення в навчальних програмах таких наскрізних ліній ключових компетентностей як «Екологічна безпека й сталий розвиток», «Громадянська відповідальність», «Здоров’я і безпека», «Підприємливість і фінансова грамотність» спрямоване на формування в учнів здатності застосовувати знання й уміння у реальних життєвих ситуаціях. Наскрізні лінії є засобом інтеграції ключових і загальнопредметних компетентностей, окремих предметів та предметних циклів; їх необхідно враховувати при формуванні шкільного середовища. Наскрізні лінії є соціально значимими надпредметними темами, які допомагають формуванню в учнів уявлень про суспільство в цілому, розвивають здатність застосовувати отримані знання у різних ситуаціях.
Навчання за наскрізними лініями реалізується насамперед через:
•	організацію навчального середовища — зміст та цілі наскрізних тем враховуються при формуванні духовного, соціального і фізичного середовища навчання;
•	окремі предмети — виходячи із наскрізних тем при вивченні предмета проводяться відповідні трактовки, приклади і методи навчання, реалізуються надпредметні, міжкласові та загальношкільні проекти. Роль окремих предметів при навчанні за наскрізними темами різна і залежить від цілей і змісту окремого предмета та від того, наскільки тісно той чи інший предметний цикл пов’язаний із конкретною наскрізною темою;
•	предмети за вибором; 
•	роботу в проектах; 
•	позакласну навчальну роботу і роботу гуртків.
Наскрізна лінія	Коротка характеристика	
Громадянська відповідальність	Сприятиме формуванню відповідального члена громади і суспільства, що розуміє принципи і механізми функціонування суспільства. Ця наскрізна лінія освоюється в основному через колективну діяльність (дослідницькі роботи, роботи в групі, проекти тощо), яка поєднує окремі предмети між собою і розвиває в учнів готовність до співпраці, толерантність щодо різноманітних способів діяльності і думок. 
Вивчення окремого предмета має викликати в учнів якомога більше позитивних емоцій, а її зміст — бути націленим на виховання порядності, старанності, систематичності, послідовності, посидючості і чесності. Приклад вчителя покликаний зіграти важливу роль у формуванні толерантного ставлення до товаришів, незалежно від рівня навчальних досягнень.	
Здоров'я і безпека	Завданням наскрізної лінії є становлення учня як емоційно стійкого члена суспільства, здатного вести здоровий спосіб життя і формувати навколо себе безпечне життєве середовище. 
Реалізується через завдання з реальними даними про безпеку і охорону здоров’я (текстові завдання, пов’язані з середовищем дорожнього руху, рухом пішоходів і транспортних засобів). Варто звернути увагу на проблеми, пов’язані із ризиками для життя і здоров’я. Вирішення проблем, знайдених з «ага-ефектом», пошук оптимальних методів вирішення і розв’язування задач тощо, здатні викликати в учнів чимало радісних емоцій.	
Підприємливість і фінансова грамотність	Наскрізна лінія націлена на розвиток лідерських ініціатив, здатність успішно діяти в технологічному швидкозмінному середовищі, забезпечення кращого розуміння учнями практичних аспектів фінансових питань (здійснення заощаджень, інвестування, запозичення, страхування, кредитування тощо).
Ця наскрізна лінія пов'язана з розв'язуванням практичних завдань щодо планування господарської діяльності та реальної оцінки власних можливостей, складання сімейного бюджету, формування економного ставлення до природних ресурсів. 	

Необхідною умовою формування компетентностей є діяльнісна спрямованість навчання, яка передбачає постійне включення учнів до різних видів педагогічно доцільної активної навчально-пізнавальної діяльності, а також практична його спрямованість. Доцільно, де це можливо, не лише показувати виникнення факту із практичної ситуації, а й по можливості створювати умови для самостійного виведення нового знання, перевірці його на практиці і встановлення причинно-наслідкових зв’язків шляхом створення проблемних ситуацій, організації спостережень, дослідів та інших видів діяльності. Формуванню ключових компетентностей сприяє встановлення та реалізація в освітньому процесі міжпредметних і внутрішньопредметних зв’язків, а саме: змістово-інформаційних, операційно-діяльнісних і організаційно-методичних. Їх використання посилює пізнавальний інтерес учнів до навчання і підвищує рівень їхньої загальної культури, створює умови для систематизації навчального матеріалу і формування наукового світогляду. Учні набувають досвіду застосування знань на практиці та перенесення їх в нові ситуації. 
Вимоги до осіб, які можуть розпочинати здобуття базової середньої освіти. 
Базова середня освіта здобувається, як правило, після здобуття початкової освіти. Діти, які здобули початкову освіту на 1 вересня поточного навчального року повинні розпочинати здобуття базової середньої освіти цього ж навчального року.
Особи з особливими освітніми потребами можуть розпочинати здобуття базової середньої освіти за інших умов.
Перелік освітніх галузей. 
•	Освітню  програму укладено за такими освітніми галузями:
•	Мови і літератури 
•	Суспільствознавство
•	Мистецтво
•	Математика
•	Природознавство
•	Технології
•	Здоров’я і фізична культура
Логічна послідовність вивчення предметів розкривається у відповідних навчальних програмах. Форми організації освітнього процесу. Основними формами організації освітнього процесу є різні типи уроку: 
•	формування компетентностей;
•	розвитку компетентностей; 
•	перевірки та/або оцінювання досягнення компетентностей; 
•	корекції основних компетентностей; 
•	комбінований урок.
Також формами організації освітнього процесу можуть бути екскурсії, віртуальні подорожі, уроки-семінари, конференції, форуми, спектаклі, брифінги, квести, інтерактивні уроки (уроки-«суди», урок-дискусійна група, уроки з навчанням одних учнів іншими), інтегровані уроки, проблемний урок, відео-уроки тощо. 
З метою засвоєння нового матеріалу та розвитку компетентностей крім уроку проводяться навчально-практичні заняття. Ця форма організації поєднує виконання різних практичних вправ, експериментальних робіт відповідно до змісту окремих предметів, менш регламентована й має акцент на більшій самостійності учнів в експериментальній та практичній діяльності. Досягнуті компетентності учні можуть застосувати на практичних заняттях і заняттях практикуму. Практичне заняття - це така форма організації, в якій учням надається можливість застосовувати отримані ними знання у практичній діяльності. Експериментальні завдання, передбачені змістом окремих предметів, виконуються на заняттях із практикуму (виконання експериментально-практичних робіт). Оглядова конференція (для 8-11 класів) повинна передбачати обговорення ключових положень вивченого матеріалу, учнем розкриваються нові узагальнюючі підходи до його аналізу. Оглядова конференція може бути комплексною, тобто реалізувати міжпредметні зв'язки в узагальненні й систематизації навчального матеріалу. Оглядова екскурсія припускає цілеспрямоване ознайомлення учнів з об'єктами та спостереження процесів з метою відновити та систематизувати раніше отримані знання.
Функцію перевірки та/або оцінювання досягнення компетентностей виконує навчально-практичне заняття. Учні одержують конкретні завдання, з виконання яких звітують перед вчителем. Практичні заняття та заняття практикуму також можуть будуватися з метою реалізації контрольних функцій освітнього процесу. На цих заняттях учні самостійно виготовляють вироби, проводять виміри та звітують за виконану роботу.
Можливо проводити заняття в малих групах, бригадах і ланках (у тому числі робота учнів у парах змінного складу) за умови, що окремі учні виконують роботу бригадирів, консультантів, тобто тих, хто навчає малу групу. 
Екскурсії в першу чергу покликані показати учням практичне застосування знань, отриманих при вивченні змісту окремих предметів (можливо поєднувати зі збором учнями по ходу екскурсії матеріалу для виконання визначених завдань). 
Учні можуть самостійно знімати та монтувати відеофільми (під час відео-уроку) за умови самостійного розроблення сюжету фільму, підбору матеріалу, виконують самостійно розподілені ролі та аналізують виконану роботу.
Форми організації освітнього процесу можуть уточнюватись та розширюватись у змісті окремих предметів за умови виконання державних вимог Державного стандарту та окремих предметів протягом навчального року.
Вибір форм і методів навчання вчитель визначає самостійно, враховуючи конкретні умови роботи, забезпечуючи водночас досягнення конкретних очікуваних результатів, зазначених у навчальних програмах окремих предметів.
Опис та інструменти системи внутрішнього забезпечення якості освіти. 
Система внутрішнього забезпечення якості складається з наступних компонентів:
•	кадрове забезпечення освітньої діяльності;
•	навчально-методичне забезпечення освітньої діяльності;
•	матеріально-технічне забезпечення освітньої діяльності;
•	якість проведення навчальних занять;
•	моніторинг досягнення учнями результатів навчання (компетентностей).
•	Завдання системи внутрішнього забезпечення якості освіти:
•	оновлення методичної бази освітньої діяльності;
•	контроль за виконанням навчальних планів та освітньої програми, якістю знань, умінь і навичок учнів, розробка рекомендацій щодо їх покращення;
•	моніторинг та оптимізація соціально-психологічного середовища закладу освіти;
•	створення необхідних умов для підвищення фахового кваліфікаційного рівня педагогічних працівників.
Передбачені результати базової середньої освіти
	    Освітня програма базової середньої освіти передбачає досягнення учнями результатів навчання (компетентностей), визначених Державним стандартом.
	    Реалізація освітньої програми базової середньої освіти забезпечує формування ключових компетентностей, необхідних кожній сучасній людині для її успішної життєдіяльності, як-от: здатність спілкуватися державною та іноземними мовами, математичної грамотності й обізнаності у галузі природничих наук, техніки і технологій, готовності використовувати інформаційно-комунікаційні технології у своїй діяльності, уміння вчитися впродовж життя, здатності до соціальної комунікації й активності, життя в громадянському суспільстві, володіння навичками підприємницької діяльності, загальнокультурної й екологічної грамотності та готовності до здорового способу життя та інших компетентностей передбачених стандартом освіти.

Погоджено:									«Затверджую»
Педагогічна рада школи							Директор ліцею
Протокол № 1								 ________І.І.Депутович
від 30.08.2021 р.								«___»_________2021 р.
Робочий навчальний план для учнів 5-9 класів
Перегінського ліцею №1 на 2021-2022 н.р.
Освітні галузі	
Навчальні предмети	Кількість годин на тиждень у класах	разом	
		51	61	71	81	91	Тижд.	Рік	
Мови і
Літера-тури
	Українська мова 	3,5+0,5	3,5+0,5	2,5+0,5	2+1	2	64	2240	
	Українська  література	2	2	2	2	2	40	1400	
	Перша іноземна мова (англ.)	3	2	2	2	2	44	1540	
	Друга іноземна мова (нім.)	2	2	2	2	2	40	1400	
	Зарубіжна література	2	2	2	2	2	40	1400	
Суспіль-ствоз-навство	Історія України 	1	1	1	1,5	1,5	24	840	
	Всесвітня історія	-	1	1	1	1	16	560	
	Основи правознавства	-	-	-	-	1	4	140	
Естетична
культура	Музичне мистецтво	1	1	1	-	-	12	420	
	Образотворче мистецтво	1	1	1	-	-	12	420	
	Мистецтво	-	-	-	1	1	8	280	
Математика	Математика	4	4	-	-	-	32	1120	
	Алгебра	-	-	2	2	2	24	840	
	Геометрія	-	-	2	2	2	24	840	
Природо-
знавство	Природознавство 	2	-	-	-	-	8	280	
	Біологія	-	2	2	2	2	32	1120	
	Географія	-	2	2	2	1,5	30	1050	
	Фізика	-	-	2	2	3	28	980	
	Хімія	-	-	1,5+0,5	2	2	24	840	
Технології	Трудове навчання	2	2	1	1	1	28	980	
	Інформатика	1	1	1	2	2	28	980	
Здоров’я і фіз.культ.	Основи здоров’я	1	1	1	1	1	20	700	
	Фізична культура	3	3	3	3	3	60	2100	
Разом	25,5+3	27,5+3	29+3	29,5+3+1	31+3	642	22470	
Додатк. час на курси за вибором., факульт., індивід. зан., консульт.	(2,5-0,5) х 4	(3,5-0,5) х 4	(3-1) х 4	(3,5-1) х 4	2 х 4	58	1610	
Основи християнської етики	1х4	1х4	1х4	1х4	1х4	20		
Українська мова 	0,5х4	0,5х4	0,5х4	1х4		10		
Українська мова (індивід.)		2(6а,г)	1(7г)			3		
Хімія			0,5х4			2		
Інформатика (індив.)	2(5а,в)					2		
Математика (індивід.)			2(7б,в)			3		
Зарубіжна література (курс за вибором)		1х4				4		
Українознавство				1х4	1х4	8		
Біологія (індив.)		1(6в)				1		
Іноземна мова (індивід.)	2 (5б,г)		1(7а)			2		
Математика (факульт.)				0,5х4		2		
Історія України (індив.)		1(6б)				1		
Гранично допустиме навантаж. на учня	28	31	32	33	33			
Всього фінансується (без урахування поділу класів на групи)	31	34	35	36	36	688	24080	
15-9 класи – складений за типовим навчальним планом загальноосвітніх навчальних закладів з навчанням українською мовою і вивченням двох іноземних мов (таблиця 10 до типової освітньої програми, затвердженої наказом Міністерства освіти і науки, молоді та спорту України від від 20.04.2018  №405 «Про затвердження типової освітньої програми закладів загальної середньої освіти ІІ ступеня»
	
Перелік навчальних програм для учнів ліцею ІІ ступеня
	Перелік навчальних програм, підручників та навчально-методичних посібників, рекомендованих МОН України для використання в 5-11 класах закладів загальної середньої освіти з навчанням українською мовою
Перелік навчальної літератури, рекомендованої МОН України для використання у спеціальних закладах загальної середньої освіти для дітей з особливими освітніми потребами

ОСВІТНЯ ПРОГРАМА
для 10-11 класів
Перегінського ліцею №1
Перегінської селищної ради
на 2021/2022 навчальний рік
Зміни до Освітньої програми Піщанського навчально – виховного комплексу для 10-11 класів ІІІ ступеня (профільна середня освіта) внесені на підставі  наказу Міністерства освіти і науки України № 1493 від 28.11.2019 «Про внесення змін до типової освітньої програми закладів загальної середньої освіти ІІІ ступеня»; Листа Департаменту науки і освіти Харківської обласної державної адміністрації № 01-32/5545 від 03.12.2019; Постанова Кабінету Міністрів України від 26.02.2020 № 143 « Про внесення змін до деяких постанов КМУ» (в абзацах першому пункту 21 слова “Захист Вітчизни” замінити словами “Захист України”).
Освітня  програма профільної середньої освіти окреслює рекомендовані підходи до планування й організації закладом освіти єдиного комплексу освітніх компонентів для досягнення учнями обов’язкових результатів навчання, визначених Державним стандартом базової та повної загальної середньої освіти. 
Освітня  програма визначає: 
•	загальний обсяг навчального навантаження, орієнтовну тривалість і можливі взаємозв’язки окремих предметів, факультативів, курсів за вибором тощо, зокрема їх інтеграції, а також логічної послідовності їх вивчення які натепер подані в рамках навчальних планів (таблиці 1-2);
•	очікувані результати навчання учнів подані в рамках навчальних програм, перелік яких наведено в таблиці 3; пропонований зміст окремих предметів, які мають гриф «Затверджено Міністерством освіти і науки України» і розміщені на офіційному веб-сайті МОН); 
•	рекомендовані форми організації освітнього процесу та інструменти системи внутрішнього забезпечення якості освіти;
•	вимоги до осіб, які можуть розпочати навчання за цією Типовою освітньою програмою. 
Загальний обсяг навчального навантаження та орієнтовна тривалість і можливі взаємозв’язки освітніх галузей, предметів, дисциплін. 
Загальний обсяг навчального навантаження учнів 10-х класів складає - 1330 годин/навчальний рік.
Загальний обсяг навчального навантаження учнів 11-х класів складає - 1330 годин/навчальний рік.
 Детальний розподіл навчального навантаження на тиждень окреслено у навчальному плані закладу загальної середньої освіти ІІІ ступеня . 
Навчальний план для 10 -11 класів закладу загальної середньої освіти розроблено відповідно до Державного стандарту, з метою його впровадження у частині повної загальної середньої освіти. Він містить загальний обсяг навчального навантаження та тижневі години на вивчення базових предметів, вибірково-обов’язкових предметів, профільних предметів і спеціальних курсів, а також передбачає години на факультативи, індивідуальні заняття тощо.
Закладам загальної середньої освіти для складання власного навчального плану закладу освіти пропонується два варіанти організації освітнього процесу.
Перший варіант (таблиця 1) містить перелік базових предметів, який включає окремі предмети суспільно-гуманітарного та математично-природничого циклів.
До базових предметів належать: «Українська мова», «Українська література», «Зарубіжна література», «Іноземна мова», «Історія: Україна і світ» (у другому варіанті передбачено вивчення окремих предметів: «Історія України», «Всесвітня історія»), «Громадянська освіта», «Математика», «Природничі науки» (у другому варіанті передбачено вивчення окремих природничих дисциплін: «Фізика і астрономія», «Біологія і екологія», «Хімія», «Географія», «Фізична культура», «Захист України». 
В обох представлених варіантах зазначено мінімальну кількість тижневих годин на вивчення базових предметів, що має забезпечити досягнення рівня очікуваних результатів навчання учнів згідно з державними вимогами Державного стандарту.
За модульним принципом реалізується і зміст базового предмета «Фізика і астрономія». У такому разі розподіл годин між модулем фізики і модулем астрономії здійснюється відповідно до навчальних програм.
Реалізація змісту освіти, визначеного Державним стандартом, також забезпечується вибірково-обов’язковими предметами («Інформатика», «Технології», «Мистецтво»), що вивчаються на рівні стандарту. Із запропонованого переліку учені обрали два предмети – одночасно два предмети в 10 і 11 класах (години, передбачені на вибірково-обов’язкові предмети діляться між двома обраними предметами). 
Заклад освіти при складанні своїх навчальних планів може збільшувати кількість годин на вивчення базових або профільних предметів за рахунок додаткових годин.
З метою уникнення одногодинного тижневого вивчення певного предмета або курсу може планувати його вивчення концентровано (впродовж чверті, семестру, навчального року). 
Профіль навчання сформовано закладом освіти з урахуванням можливостей забезпечити якісну його реалізацію.
Зміст профілю навчання реалізується системою окремих предметів і курсів:
•	базові та вибірково-обов’язкові предмети, що вивчаються на рівні стандарту;
•	профільні предмети (їх перелік з орієнтовною кількістю тижневих годин подано в таблиці 2), що вивчаються на профільному рівні;
•	курси за вибором, до яких належать спеціальні і факультативні курси.
Рішення про розподіл годин для формування відповідного профілю навчання приймає заклад освіти, враховуючи освітні потреби учнів, регіональні особливості, кадрове забезпечення, матеріально-технічну базу тощо. 
У навчальному плані ліцею враховано, що:
•	профіль навчання передбачає можливість вивчення профільних предметів з різних освітніх галузей; 
•	кількість годин для вивчення профільного предмета складається з кількості годин, відведених навчальним планом закладу освіти на вивчення відповідних базових предметів, і кількості годин, передбачених на профільні предмети; 
•	у разі залишку навчальних годин, передбачених на вивчення профільних предметів, заклад освіти може використовувати їх для збільшення кількості годин на вивчення базових предметів, для вивчення спеціальних і факультативних курсів. 
Спеціальні курси разом із профільними предметами відображають специфіку конкретного профілю навчання і визначають його сутність. Вони призначені для доповнення, поглиблення змісту окремих розділів профільних (а за потреби і непрофільних) предметів, можуть містити додаткові споріднені розділи, що не включені до навчальних програм, знайомити учнів із галузями знань, не представленими в змісті окремих предметів, але орієнтованими на комплекс можливих професій у руслі обраного профілю навчання тощо. Тематика і зміст таких курсів можуть розроблятися вчителями і використовуватися в освітньому процесі після погодження в установленому порядку. Заклад освіти може також обирати відповідний курс із уже розроблених і рекомендованих/схвалених для використання. Спеціальні курси реалізуються за рахунок додаткових годин.
Факультативні курси є засобом задоволення пізнавальних інтересів та освітніх потреб учнів у галузях, які загалом не пов’язані з обраним профілем навчання. Наприклад, учні, які навчаються за профілем природничого спрямування, можуть удосконалювати свої знання з української або іноземної мови, а учні, які здобувають освіту за певним суспільно-гуманітарним профілем, можуть розширювати свою компетентність у галузі інформаційно-комунікаційних технологій, опановуючи відповідний факультативний курс. Факультативні курси реалізуються за рахунок додаткових годин, передбачених планом. 
Заклад освіти при складанні своїх навчальних планів можуть збільшувати кількість годин на вивчення базових або профільних предметів за рахунок додаткових годин.
З метою уникнення одногодинного тижневого вивчення певного предмета або курсу заклад освіти може планувати його вивчення концентровано (впродовж чверті, семестру, навчального року). 
Для недопущення перевантаження учнів необхідно враховувати їхнє навчання в закладах освіти іншого типу (художніх, музичних, спортивних ліцейх тощо). Так, у закладах загальної середньої освіти за рішенням педагогічної ради при оцінюванні учнів дозволяється враховувати результати їх навчання з відповідних предметів (музика, фізична культура та ін.) у позашкільних закладах.
Очікувані результати навчання здобувачів освіти. 
Відповідно до мети та загальних цілей, окреслених у Державному стандарті, визначено завдання, які має реалізувати вчитель/вчителька у рамках кожної освітньої галузі. Результати навчання повинні робити внесок у формування ключових компетентностей учнів.

№ з/п	Ключові компетентності	Компоненти	
1	Спілкування державною (і рідною — у разі відмінності) мовами	Уміння: ставити запитання і розпізнавати проблему; міркувати, робити висновки на основі інформації, поданої в різних формах (у текстовій формі, таблицях, діаграмах, на графіках); розуміти, пояснювати і перетворювати тексти задач (усно і письмово), грамотно висловлюватися рідною мовою; доречно та коректно вживати в мовленні термінологію з окремих предметів, чітко, лаконічно та зрозуміло формулювати думку, аргументувати, доводити правильність тверджень; уникнення невнормованих іншомовних запозичень у спілкуванні на тематику окремого предмета; поповнювати свій словниковий запас.
Ставлення: розуміння важливості чітких та лаконічних формулювань.
Навчальні ресурси: означення понять, формулювання властивостей, доведення правил, теорем	
2	Спілкування іноземними мовами	Уміння: здійснювати спілкування в межах сфер, тем і ситуацій, визначених чинною навчальною програмою; розуміти на слух зміст автентичних текстів; читати і розуміти автентичні тексти різних жанрів і видів із різним рівнем розуміння змісту; здійснювати спілкування у письмовій формі відповідно до поставлених завдань; використовувати у разі потреби невербальні засоби спілкування за умови дефіциту наявних мовних засобів; обирати й застосовувати доцільні комунікативні стратегії відповідно до різних потреб.
Ставлення: критично оцінювати інформацію та використовувати її для різних потреб; висловлювати свої думки, почуття та ставлення; ефективно взаємодіяти з іншими усно, письмово та за допомогою засобів електронного спілкування; ефективно користуватися навчальними стратегіями для самостійного вивчення іноземних мов; адекватно використовувати досвід, набутий у вивченні рідної мови та інших навчальних предметів, розглядаючи його як засіб усвідомленого оволодіння іноземною мовою.
Навчальні ресурси: підручники, словники, довідкова література, мультимедійні засоби, адаптовані іншомовні тексти.	
3	Математична компетентність	Уміння: оперувати текстовою та числовою інформацією; встановлювати відношення між реальними об’єктами навколишньої дійсності (природними, культурними, технічними тощо); розв’язувати задачі, зокрема практичного змісту; будувати і досліджувати найпростіші математичні моделі реальних об'єктів, процесів і явищ, інтерпретувати та оцінювати результати; прогнозувати в контексті навчальних та практичних задач; використовувати математичні методи у життєвих ситуаціях.
Ставлення: усвідомлення значення математики для повноцінного життя в сучасному суспільстві, розвитку технологічного, економічного й оборонного потенціалу держави, успішного вивчення інших предметів.
Навчальні ресурси: розв'язування математичних задач, і обов’язково таких, що моделюють реальні життєві ситуації	
4	Основні компетентності у природничих науках і технологіях	Уміння: розпізнавати проблеми, що виникають у довкіллі; будувати та досліджувати природні явища і процеси; послуговуватися технологічними пристроями.
Ставлення: усвідомлення важливості природничих наук як універсальної мови науки, техніки та технологій. усвідомлення ролі наукових ідей в сучасних інформаційних технологіях
Навчальні ресурси: складання графіків та діаграм, які ілюструють функціональні залежності результатів впливу людської діяльності на природу	
5	Інформаційно-цифрова компетентність	Уміння: структурувати дані; діяти за алгоритмом та складати алгоритми; визначати достатність даних для розв’язання задачі; використовувати різні знакові системи; знаходити інформацію та оцінювати її достовірність; доводити істинність тверджень.
Ставлення: критичне осмислення інформації та джерел її отримання; усвідомлення важливості інформаційних технологій для ефективного розв’язування математичних задач.
Навчальні ресурси: візуалізація даних, побудова графіків та діаграм за допомогою програмних засобів	
6	Уміння вчитися впродовж життя	Уміння: визначати мету навчальної діяльності, відбирати й застосовувати потрібні знання та способи діяльності для досягнення цієї мети; організовувати та планувати свою навчальну діяльність; моделювати власну освітню траєкторію, аналізувати, контролювати, коригувати та оцінювати результати своєї навчальної діяльності; доводити правильність власного судження або визнавати помилковість.
Ставлення: усвідомлення власних освітніх потреб та цінності нових знань і вмінь; зацікавленість у пізнанні світу; розуміння важливості вчитися впродовж життя; прагнення до вдосконалення результатів своєї діяльності.
Навчальні ресурси: моделювання власної освітньої траєкторії	
7	Ініціативність і підприємливість	Уміння: генерувати нові ідеї, вирішувати життєві проблеми, аналізувати, прогнозувати, ухвалювати оптимальні рішення; використовувати критерії раціональності, практичності, ефективності та точності, з метою вибору найкращого рішення; аргументувати та захищати свою позицію, дискутувати; використовувати різні стратегії, шукаючи оптимальних способів розв’язання життєвого завдання.
Ставлення: ініціативність, відповідальність, упевненість у собі; переконаність, що успіх команди – це й особистий успіх; позитивне оцінювання та підтримка конструктивних ідей інших.
Навчальні ресурси: завдання підприємницького змісту (оптимізаційні задачі)	
8	Соціальна і громадянська компетентності	Уміння: висловлювати власну думку, слухати і чути інших, оцінювати аргументи та змінювати думку на основі доказів; аргументувати та відстоювати свою позицію; ухвалювати аргументовані рішення в життєвих ситуаціях; співпрацювати в команді, виділяти та виконувати власну роль в командній роботі; аналізувати власну економічну ситуацію, родинний бюджет; орієнтуватися в широкому колі послуг і товарів на основі чітких критеріїв, робити споживчий вибір, спираючись на різні дані.
Ставлення: ощадливість і поміркованість; рівне ставлення до інших незалежно від статків, соціального походження; відповідальність за спільну справу; налаштованість на логічне обґрунтування позиції без передчасного переходу до висновків; повага до прав людини, активна позиція щодо боротьби із дискримінацією.
Навчальні ресурси: завдання соціального змісту	
9	Обізнаність і самовираження у сфері культури	Уміння: грамотно і логічно висловлювати свою думку, аргументувати та вести діалог, враховуючи національні та культурні особливості співрозмовників та дотримуючись етики спілкування і взаємодії; враховувати художньо-естетичну складову при створенні продуктів своєї діяльності (малюнків, текстів, схем тощо).
Ставлення: культурна самоідентифікація, повага до культурного розмаїття у глобальному суспільстві; усвідомлення впливу окремого предмета на людську культуру та розвиток суспільства.
Навчальні ресурси: математичні моделі в різних видах мистецтва	
10	Екологічна грамотність і здорове життя	Уміння: аналізувати і критично оцінювати соціально-економічні події в державі на основі різних даних; враховувати правові, етичні, екологічні і соціальні наслідки рішень; розпізнавати, як інтерпретації результатів вирішення проблем можуть бути використані для маніпулювання.
Ставлення: усвідомлення взаємозв’язку окремого предмета та екології на основі різних даних; ощадне та бережливе відношення до природніх ресурсів, чистоти довкілля та дотримання санітарних норм побуту; розгляд порівняльної характеристики щодо вибору здорового способу життя; власна думка та позиція до зловживань алкоголю, нікотину тощо. 
Навчальні ресурси: навчальні проекти, завдання соціально-економічного, екологічного змісту; задачі, які сприяють усвідомленню цінності здорового способу життя	

Такі ключові компетентності, як уміння вчитися, ініціативність і підприємливість, екологічна грамотність і здоровий спосіб життя, соціальна та громадянська компетентності можуть формуватися відразу засобами усіх окремих предметів. Виокремлення в навчальних програмах таких наскрізних ліній ключових компетентностей як «Екологічна безпека й сталий розвиток», «Громадянська відповідальність», «Здоров’я і безпека», «Підприємливість і фінансова грамотність» спрямоване на формування в учнів здатності застосовувати знання й уміння у реальних життєвих ситуаціях.
Наскрізні лінії є засобом інтеграції ключових і загальнопредметних компетентностей, окремих предметів та предметних циклів; їх необхідно враховувати при формуванні шкільного середовища.
Наскрізні лінії є соціально значимими надпредметними темами, які допомагають формуванню в учнів уявлень про суспільство в цілому, розвивають здатність застосовувати отримані знання у різних ситуаціях.
Навчання за наскрізними лініями реалізується насамперед через:
•	організацію навчального середовища — зміст та цілі наскрізних тем враховуються при формуванні духовного, соціального і фізичного середовища навчання;
•	окремі предмети — виходячи із наскрізних тем при вивченні предмета проводяться відповідні трактовки, приклади і методи навчання, реалізуються надпредметні, міжкласові та загальношкільні проекти. Роль окремих предметів при навчанні за наскрізними темами різна і залежить від цілей і змісту окремого предмета та від того, наскільки тісно той чи інший предметний цикл пов’язаний із конкретною наскрізною темою;
•	предмети за вибором; 
•	роботу в проектах; 
•	позакласну навчальну роботу і роботу гуртків.
Наскрізна лінія	Коротка характеристика	
Екологічна безпека й сталий розвиток	Формування в учнів соціальної активності, відповідальності та екологічної свідомості, готовності брати участь у вирішенні питань збереження довкілля і розвитку суспільства, усвідомлення важливості сталого розвитку для майбутніх поколінь.
Проблематика наскрізної лінії реалізується через завдання з реальними даними про використання природних ресурсів, їх збереження та примноження. Аналіз цих даних сприяє розвитку бережливого ставлення до навколишнього середовища, екології, формуванню критичного мислення, вміння вирішувати проблеми, критично оцінювати перспективи розвитку навколишнього середовища і людини. Можливі уроки на відкритому повітрі. 	
Громадянська відповідальність	Сприятиме формуванню відповідального члена громади і суспільства, що розуміє принципи і механізми функціонування суспільства. Ця наскрізна лінія освоюється в основному через колективну діяльність (дослідницькі роботи, роботи в групі, проекти тощо), яка поєднує окремі предмети між собою і розвиває в учнів готовність до співпраці, толерантність щодо різноманітних способів діяльності і думок. 
Вивчення окремого предмета має викликати в учнів якомога більше позитивних емоцій, а її зміст — бути націленим на виховання порядності, старанності, систематичності, послідовності, посидючості і чесності. Приклад вчителя покликаний зіграти важливу роль у формуванні толерантного ставлення до товаришів, незалежно від рівня навчальних досягнень.	
Здоров'я і безпека	Завданням наскрізної лінії є становлення учня як емоційно стійкого члена суспільства, здатного вести здоровий спосіб життя і формувати навколо себе безпечне життєве середовище. 
Реалізується через завдання з реальними даними про безпеку і охорону здоров’я (текстові завдання, пов’язані з середовищем дорожнього руху, рухом пішоходів і транспортних засобів). Варто звернути увагу на проблеми, пов’язані із ризиками для життя і здоров’я. Вирішення проблем, знайдених з «ага-ефектом», пошук оптимальних методів вирішення і розв’язування задач тощо, здатні викликати в учнів чимало радісних емоцій.	
Підприємливість і фінансова грамотність	Наскрізна лінія націлена на розвиток лідерських ініціатив, здатність успішно діяти в технологічному швидкозмінному середовищі, забезпечення кращого розуміння учнями практичних аспектів фінансових питань (здійснення заощаджень, інвестування, запозичення, страхування, кредитування тощо).
Ця наскрізна лінія пов'язана з розв'язуванням практичних завдань щодо планування господарської діяльності та реальної оцінки власних можливостей, складання сімейного бюджету, формування економного ставлення до природних ресурсів. 	

Необхідною умовою формування компетентностей є діяльнісна спрямованість навчання, яка передбачає постійне включення учнів до різних видів педагогічно доцільної активної навчально-пізнавальної діяльності, а також практична його спрямованість. Доцільно, де це можливо, не лише показувати виникнення факту із практичної ситуації, а й по можливості створювати умови для самостійного виведення нового знання, перевірці його на практиці і встановлення причинно-наслідкових зв’язків шляхом створення проблемних ситуацій, організації спостережень, дослідів та інших видів діяльності. Формуванню ключових компетентностей сприяє встановлення та реалізація в освітньому процесі міжпредметних і внутрішньопредметних зв’язків, а саме: змістово-інформаційних, операційно-діяльнісних і організаційно-методичних. Їх використання посилює пізнавальний інтерес учнів до навчання і підвищує рівень їхньої загальної культури, створює умови для систематизації навчального матеріалу і формування наукового світогляду. Учні набувають досвіду застосування знань на практиці та перенесення їх в нові ситуації. 
Вимоги до осіб, які можуть розпочинати здобуття профільної середньої освіти. 
Профільна середня освіта здобувається, як правило, після здобуття базової середньої освіти. Діти, які здобули базову середню освіту та успішно склали державну підсумкову атестацію на 1 вересня поточного навчального року повинні розпочинати здобуття профільної середньої освіти цього ж навчального року.
Особи з особливими освітніми потребами можуть розпочинати здобуття профільної середньої освіти за інших умов.
Перелік освітніх галузей. 
•	Освітню  програму укладено за такими освітніми галузями:
•	Мови і літератури 
•	Суспільствознавство
•	Мистецтво
•	Математика
•	Природознавство
•	Технології
•	Здоров’я і фізична культура
Логічна послідовність вивчення предметів розкривається у відповідних навчальних програмах. Форми  організації освітнього процесу. 
Основними формами організації освітнього процесу є різні типи уроку: 
•	формування компетентностей;
•	розвитку компетентностей; 
•	перевірки та/або оцінювання досягнення компетентностей; 
•	корекції основних компетентностей; 
•	комбінований урок.
Також формами організації освітнього процесу можуть бути екскурсії, віртуальні подорожі, уроки-семінари, конференції, форуми, спектаклі, брифінги, квести, інтерактивні уроки (уроки-«суди», урок-дискусійна група, уроки з навчанням одних учнів іншими), інтегровані уроки, проблемний урок, відео-уроки, прес-конференції, ділові ігри тощо. 
Засвоєння нового матеріалу можна проводити на лекції, конференції, екскурсії і т. д. Для конференції, дискусії вчителем або учнями визначаються теми доповідей учнів, основні напрями самостійної роботи. На навчальній екскурсії учні отримують знання, знайомлячись із експонатами в музеї, з роботою механізмів на підприємстві, спостерігаючи за різноманітними процесами, що відбуваються у природі. Консультації проводяться з учнями, які не були присутні на попередніх уроках або не зрозуміли, не засвоїли зміст окремих предметів. Розвиток і корекцію основних компетентностей можна, крім уроку відповідного типу, проводити на семінарі, заключній конференції, екскурсії тощо. Семінар як форма організації об'єднує бесіду та дискусію учнів. Заключна конференція може будуватися як у формі дискусії, так і у формі диспуту, на якому обговорюються полярні точки зору. Учитель або учні підбивають підсумки обговорення і формулюють висновки.
З метою засвоєння нового матеріалу та розвитку компетентностей крім уроку проводяться навчально-практичні заняття. Ця форма організації поєднує виконання різних практичних вправ, експериментальних робіт відповідно до змісту окремих предметів, менш регламентована й має акцент на більшій самостійності учнів в експериментальній та практичній діяльності. Досягнуті компетентності учні можуть застосувати на практичних заняттях і заняттях практикуму. Практичне заняття - це така форма організації, в якій учням надається можливість застосовувати отримані ними знання у практичній діяльності. Експериментальні завдання, передбачені змістом окремих предметів, виконуються на заняттях із практикуму (виконання експериментально-практичних робіт). Оглядова конференція (для 8-11 класів) повинна передбачати обговорення ключових положень вивченого матеріалу, учнем розкриваються нові узагальнюючі підходи до його аналізу. 
Оглядова конференція може бути комплексною, тобто реалізувати міжпредметні зв'язки в узагальненні й систематизації навчального матеріалу. 
Оглядова екскурсія припускає цілеспрямоване ознайомлення учнів з об'єктами та спостереження процесів з метою відновити та систематизувати раніше отримані знання.
Учням, які готуються здавати заліки або іспити можливе проведення оглядових консультацій, які виконують коригувальну функцію, допомагаючи учням зорієнтуватися у змісті окремих предметів. 
Консультація будується за принципом питань і відповідей.
Перевірка та/або оцінювання досягнення компетентностей крім уроку може здійснюватися у формі заліку, співбесіди, контрольного навчально-практичного заняття. 
Залік як форма організації проводиться для перевірки якості засвоєння учнями змісту предметів, досягнення компетентностей. Ця форма організації як правило застосовується у класах з вечірньою формою здобуття освіти або для інших здобувачів профільної середньої освіти. 
Співбесіда, як і залік, тільки у формі індивідуальної бесіди, проводиться з метою з'ясувати рівень досягнення компетентностей.
Функцію перевірки та/або оцінювання досягнення компетентностей виконує навчально-практичне заняття. Учні одержують конкретні завдання, з виконання яких звітують перед вчителем. 
Практичні заняття та заняття практикуму також можуть будуватися з метою реалізації контрольних функцій освітнього процесу. На цих заняттях учні самостійно виготовляють вироби, проводять виміри та звітують за виконану роботу.
Можливо проводити заняття в малих групах, бригадах і ланках (у тому числі робота учнів у парах змінного складу) за умови, що окремі учні виконують роботу бригадирів, консультантів, тобто тих, хто навчає малу групу. 
Екскурсії в першу чергу покликані показати учням практичне застосування знань, отриманих при вивченні змісту окремих предметів (можливо поєднувати зі збором учнями по ходу екскурсії матеріалу для виконання визначених завдань). 
Учні можуть самостійно знімати та монтувати відеофільми (під час відео-уроку) за умови самостійного розроблення сюжету фільму, підбору матеріалу, виконують самостійно розподілені ролі та аналізують виконану роботу.
Форми організації освітнього процесу можуть уточнюватись та розширюватись у змісті окремих предметів за умови виконання державних вимог Державного стандарту та окремих предметів протягом навчального року.
Вибір форм і методів навчання вчитель визначає самостійно, враховуючи конкретні умови роботи, забезпечуючи водночас досягнення конкретних очікуваних результатів, зазначених у навчальних програмах окремих предметів.
Опис та інструменти системи внутрішнього забезпечення якості освіти. 
Система внутрішнього забезпечення якості складається з наступних компонентів:
•	кадрове забезпечення освітньої діяльності;
•	навчально-методичне забезпечення освітньої діяльності;
•	матеріально-технічне забезпечення освітньої діяльності;
•	якість проведення навчальних занять;
•	моніторинг досягнення учнями результатів навчання (компетентностей).
•	Завдання системи внутрішнього забезпечення якості освіти:
•	оновлення методичної бази освітньої діяльності;
•	контроль за виконанням навчальних планів та освітньої програми, якістю знань, умінь і навичок учнів, розробка рекомендацій щодо їх покращення;
•	моніторинг та оптимізація соціально-психологічного середовища закладу освіти;
•	створення необхідних умов для підвищення фахового кваліфікаційного рівня педагогічних працівників.
Передбачені результати профільної середньої освітию
Освітня програма профільної освіти передбачає досягнення учнями результатів навчання (компетентностей), визначених Державним стандартом.
	Реалізація освітньої програми профільної середньої освіти забезпечує формування ключових компетентностей, необхідних кожній сучасній людині для її успішної життєдіяльності, а саме: здатність спілкуватися державною та іноземними мовами, математичної грамотності й обізнаності у галузі природничих наук, техніки і технологій, готовності використовувати інформаційно-комунікаційні технології у своїй діяльності, уміння вчитися впродовж життя, здатності до соціальної комунікації й активності, життя в громадянському суспільстві, володіння навичками підприємницької діяльності, загальнокультурної й екологічної грамотності та готовності до здорового способу життя та інших компетентностей передбачених стандартом освіти.

Погоджено:									«Затверджую»
Педагогічна рада школи							Директор школи
Протокол № 1								 ________І.І.Депутович
від 30.08.2021 р.								«___»_________2021 р.

Робочий навчальний план для учнів 10-х класів
Перегінської ЗОШ І-ІІІ ст. №1 
на 2021-2022 н.р.

Предмети	Кількість годин на тиждень у класах	Разом	
	10-А, 10-Б1
Філолог.	10-В1
Фіз.-мат.	10-Г1
Технол.	тиждень	рік	
Базові предмети	27+6*	27+8*	27+6*			
Українська мова	2+2*	2	2	12	420	
Українська  література	2+2*	2	2	12	420	
Зарубіжна література	1+2*	1	1	8	280	
Іноземна мова	2	2	2	8	280	
Історія України	1,5	1,5	1,5	6	210	
Всесвітня історія	1	1	1	4	140	
Громадянська освіта	2	2	2	8	280	
Алгебра	1,5	2+3*	1,5	9,5	332,5	
Геометрія	1,5	1+2*	1,5	7,5	262,5	
Біологія і екологія	2	2	2	8	280	
Географія	1,5	1,5	1,5	6	210	
Фізика і астрономія	3	2,5+2,5*	3	14	490	
Астрономія		0,5+0,5*		1	35	
Хімія	1,5	1,5	1,5	6	210	
Фізична культура	3	3	3	12	420	
Захист України	1,5	1,5	1,5	6	210	
Вибірково-обов’язкові предмети (Інформатика, Технології, Мистецтво):	6	3	3	12		
Інформатика	1,5	1,5	1,5	6	210	
Технології	1,5	1,5	6*	10,5	367,5	
Мистецтво			1,5	1,5	52,5	
Додаткові години *на профільні предмети, окремі базові предмети, спеціальні курси, факультативні курси та індивідуальні заняття:	
8-6*	
8-8*	
8-6*	6	210	
Українська мова (факульт.)	1,5(10а)
0,5(10б)					
Математика (факульт.)	1(10б)					
Історія України (факульт.)		1				
Біологія (факульт.)		0,5	0,5			
Фізика (факульт.)			1			
Гранично допустиме тижневе навантаження на учня	33	33	33			
Всього фінансується (без урахування поділу класу на групи)	38	38	38	152	5320	
*- додаткові години на профільні предмети;
1 - 10-А, 10-Б, 10-В, 10-Г класи – складений за типовою освітньою програмою закладів загальної середньої освіти ІІІ ступеня, затвердженою наказом МОН України від 20.04.2018 р. № 408 (10 класи).

Погоджено:									«Затверджую»
Педагогічна рада школи							Директор школи
Протокол № 1								 	________І.І.Депутович
від 30.08.2021 р.								«___»_________2021 р.

Робочий навчальний план для учнів 11-х класів
Перегінської ЗОШ І-ІІІ ст. №1 
на 2021-2022 н.р.

Предмети	Кількість годин на тиждень у класах	Разом	
	11-А,Б1
Філолог.	11-В1
Фіз.-мат.	11-Г1
Технол.	тиждень	рік	
Базові предмети	26+6*	26+8*	26+6*			
Українська мова	2+2*	2	2	12	420	
Українська  література	2+2*	2	2	12	420	
Зарубіжна література	1+2*	1	1	8	280	
Іноземна мова	2	2	2	8	280	
Історія України	1,5	1,5	1,5	6	210	
Всесвітня історія	1	1	1	4	140	
Алгебра	1,5	2+3*	1,5	9,5	332,5	
Геометрія	1,5	1+2*	1,5	7,5	262,5	
Біологія і екологія	2	2	2	8	280	
Географія	1	1	1	4	140	
Фізика і астрономія	4	3,5+2,5*	4	18	630	
Астрономія		0,5+0,5*		1	35	
Хімія	2	2	2	8	280	
Фізична культура	3	3	3	12	420	
Захист України	1,5	1,5	1,5	6	210	
Вибірково-обов’язкові предмети (Інформатика, Технології, Мистецтво):	6	3	3	12		
Інформатика	1,5	1,5	1,5	6	210	
Технології	1,5	1,5	6*	10,5	367,5	
Мистецтво			1,5	1,5	52,5	
Додаткові години *на профільні предмети, окремі базові предмети, спеціальні курси, факультативні курси та індивідуальні заняття:	9-6*	9-8*	9-6*	10	350	
Українська мова (факульт.)	1(11а)	1(11в)				
Захист Вітчизни (ОМЗ)	3(11а,б)	1,5				
Географія (факульт.)	1(11б)					
Математика (факульт.)		1(11в)	1(11г)			
Фізика (факульт.)			0,5(11в,г)			
Гранично допустиме тижневе навантаження на учня	33	33	33			
Всього фінансується (без урахування поділу класу на групи)	38	38	38	152	5320	
*- додаткові години на профільні предмети;
1 - 11-А, 11-Б, 11-В класи – складений за типовою освітньою програмою закладів загальної середньої освіти ІІІ ступеня, затвердженою наказом МОН України від 20.04.2018 р. № 408 (11 класи).

Перелік навчальних програм для учнів ліцею ІІІ ступеня 

Перелік навчальних програм, підручників та навчально-методичних посібників, рекомендованих МОН України для використання в 5-11 класах закладів загальної середньої освіти з навчанням українською мовою
Перелік навчальної літератури, рекомендованої МОН України для використання у спеціальних закладах загальної середньої освіти для дітей з особливими освітніми потребами

Інформація 
про додаткові години, передбачені на поділ класів 
на підгрупи при вивченні української мови, 
іноземної мови, інформатики та трудового навчання
Перегінського ліцею №1
1-4 класи
Клас	К-сть учнів	Предмети	
		Укр мова	Іноз мова	Інфор
матика	Всього	
1-А	28	-	-	-	-	
1-Б	28	-	-	-	-	
1-В	30	-	-	-	-	
1-Г	29	-	-	-	-	
2-А	33	8	3	1	12	
2-Б	31	8	3	1	12	
2-В	30	8	3	1	12	
2-Г	29	8	3	1	12	
3-А	32	8	3	1	12	
3-Б	33	8	3	1	12	
3-В	33	8	3	1	12	
3-Г	33	8	3	1	12	
4-А	29	8	3	1	12	
4-Б	28	8	3	1	12	
4-В	27	-	-	1	1	
4-Г	32	8	3	1	12	
Всього	485	88	33	12	133	

5-11 класи
Клас	К-сть учнів	Предмети	
		Укр мова	Іноз мова	Інфор
матика	Труд навчан	Всього	
5-А	20	-	-	1	-	1	
5-Б	23	-	-	1	-	1	
5-В	26	-	-	1	-	1	
5-Г	25	-	-	1	-	1	
6-А	28	-	-	1	-	1	
6-Б	29	-	-	1	-	1	
6-В	25	-	-	1	-	1	
6-Г	26	-	-	1	-	1	
7-А	28	3	4	1	1	9	
7-Б	28	3	4	1	1	9	
7-В	29	3	4	1	1	9	
7-Г	28	3	4	1	1	9	
8-А	28	-	-	2	-	2	
8-Б	28	-	4	2	-	6	
8-В	24	-	-	2	-	2	
8-Г	26	-	4	2	-	6	
9-А	22	-	-	2	-	2	
9-Б	28	-	-	2	-	2	
9-В	28	-	-	2	-	2	
9-Г	29	-	-	2	-	2	
10-А	24	-	2	1,5	-	3,5	
10-Б	22	-	2	1,5	-	3,5	
10-В	30	-	2	1,5	-	3,5	
10-Г	15	-	-	-	-	-	
11-А	21	-	2	1,5	-	3,5	
11-Б	24	-	2	1,5	-	3,5	
11-В	30	-	2	1,5	-	3,5	
11-Г	12	-	-	-	-	-	
Всього 5-11 кл.	706	12	36	37	4	89	
Всього по ліцею	1191	100	69	49	4	222